396 DISKUSSION. 



den och jämföra denna siftra med kapitalet, sä få vi ju fram förräntnings- 

 procenten. Ärliga afverkningen inom landet torde röra sig enligt olika upp- 

 gifter om ett belopp, uppgående till mellan 30 och 40 millioner kubikmeter, 

 låt oss säga 30 millioner kubikmeter. Om vi sätta samma pris här som 

 förut, 4 kr. pr fastmeter, sä blir det 120 millioner kronor. Förräntningspro- 

 centen är i detta fall 3 % . 



Då herr Wallmo talade om uthålligt skogsbruk här 1905, beräknade han, 

 som nämndt, virkeskapitalet till cirka i milliard kubikmeter och ansåg, att till- 

 växten icke medgaf större afverkning än 2 1 millioner kubikmeter. Om nu 

 tillväxten afverkades, skulle förräntningsförmågan i detta fall blifva än sämre. 

 Vi hade dä blott 84 millioners ärsvärde till att förränta 4 milliarder med, 

 och förräntningsprocenten blefve icke mer än 2,1 y„ . 



Jag har nu några yngre siffror af herr Wallmo att räkna med. I 1907 

 års föredrag här nöjde han sig med, såsom nämndt, ehuru helt visst omed- 

 vetet, 0,5 — I %, då han föreslog en omloppstid för tall af 140 — 150 är 

 och för gran en omloppstid af loo — 120 är, ehuru han själf i den efter- 

 följande diskussionen talade om 5 % värdetillväxt. I detta fall, och om vi 

 begagnade herr Wallmos långa omloppstider, hade vi endast 20, respektive 

 40 millioner att förränta virkeskapitalet med eller 0,5 — i % i ränta. 



För öfverskådlighetens skull ber jag få sammanställa följande räntabili- 

 tetsberäkningar å 4 milliarder kronor, som utgjorde virkeskapitalets rotvärde : 



ger om året 20 millioner kronor. 

 » » » 40 >. » 



» » » 80 » » 



»»»120 » » 



» > » 160 » » 



» :> » 200 » » 



Det är, som synes, icke likgiltigt, hvilken af dessa jirocenter, man upp- 

 ställer som norm för skogshushållningen. 



Att öfvergå frän en lägre till en högre förräntningsprocent tager tid och 

 uppmärksamhet i anspråk, men målet att arbeta sig fram till en stigande 

 räntabilitet bör en skogsman aldrio släppa. 



Det är ett egendomligt förhållande, att man står på säkrare mark, om 

 man räknar, hvad våra skogar med god skötsel kunna i framtiden producera, 

 än när man vill afgöra våra nuvarande skogars tillväxt. Byråchefen af Zellén 

 har förutom skogskommittén gjort en beräkning öfver våra skogars framtida 

 produktion vid god skötsel. Han kommer till en siffra af c: a 45 millioner 

 kubikmeter plus 20 % som gallringsvirke eller i allt c:a 55 millioner kubikmeters 

 tillväxt. En sådan virkesproduktion, som gifvetvis kan nås mycket långsamt, 

 pekar hän på öfver 200 millioners nettoinkomst om året af våra skogar, obe- 

 räknad! förädlingsvinsten. Inom ett sekel kunna vi antagligen beräkna af- 

 kastningen af skogarna till cirka 400 millioner kronors årsutbyte under förut- 

 sättning, att virkesprisen fördubblats och tillväxten rationellt utnyttjas. Vi 

 böra därför icke se alltför mörkt på skogsfrågans framtida öde. Vi 

 ha att räkna med en stadigvarande förbättring af skogsskötseln i räntabel 

 riktning, en förbättring, som nog torde komma till synes redan under när- 

 maste mansålder. Då vi ha återväxtlag och intresset för skogsskötsel är i 



