400 DISKUSSION. 



emellertid ett fast underlag, hvarpä en matematisk byggnad kan upp- 

 timras, och det heter skogsmarkens afkastningsförmåga, skogsmarkens ränta- 

 bilitet. 



Vi kunna taga ett e.xempel från landtbruket. Icke finnes det någon för- 

 ståndig landtbrukare, som med tanke på rågfältets s. k. räntabilitet afverkar 

 rågen, grön, i juni, därför att han får högre ränta genom att realisera råg- 

 fältet till dess dåvarande värde än genom rågens eget växande. Jag säger, 

 att ingen klok landtbrukare gör detta, utan han väntar naturligen med reali- 

 serandet tills rågen mognat för skörd, ty dä vet han, att han får den stör- 

 sta nettoinkomsten från mark-enheten. Men skaffar man sig den största möj- 

 liga inkomst från ytenheten, då har man också den största inkomst från 

 landtbruket i dess helhet. Från samma norm bör man utgå, då det gäller 

 skogens skötsel, och man bör strunta i den s. k. räntabilitetsprincipen, beträf- 

 fande det växande kapitalet, ty man kan faktiskt icke taga den till utgångs- 

 punkt, utan man bör utgå ifrån, hur stort virkeskapital bör man hafva, och 

 huru skall man sköta detsamma, för att man skall hafva den största netto- 

 inkomst på hvarje kvadratmeter skogsmark, som man har på sina ägor. Se- 

 dan gör det detsamma, med hvilken räntabilitet pä skogskapitalet man räknar. 

 Kapten de Verdier har, i h\ilken afsikt förstod jag ej, ordat om en del till- 

 växtsiffror ur af mig upprättade tabeller, som finnas införda i Skogsvärdsför- 

 eningens tidskrift frän ett här hållet föredrag af mig. Jag vill endast säga, 

 siftrorna i tabellerna äro riktiga. Det är icke tu tal om annat. De hafva 

 ej heller blifvit betviflade af någon eller därför kritiserade. Men siffrorna i 

 fråga kunna tjäna att bevisa just hvad jag sagt, att den s. k. räntabilitets- 

 principen ej kan tjäna till utgångspunkt. Ty om vi skulle utgå därifrån, 

 hvarför skulle vi dä hälla oss till en räntefot af 4 %■ eller 5 y„ . Hvarför 

 icke begära 6 % eller 7 X eller 20 % samt i enlighet härmed afverka 

 alla ungskogar som icke lämnade 20 % genom sin tillväxt? Jag frågar där- 

 för än en gång, hvar finnes det exakta matematiska underlaget för räntabili- 

 tetsprincipen r Men de falska konsekvenserna af densamma kunna förorsaka, 

 att vi mista vårt värdefulla och verkligen penningafkastande virkeskapital här 

 i landet. Saken är naturligtvis den, för att nu tala på allvar, att vi stå 

 inför ett kritiskt ögonblick i Sverige, i det att vårt skogskapital minskas i 

 otrolig grad. När då en skogsman söker tala varningens ord till skogsägarna 

 och de andra, som hafva skogskapitalet om hand, sä böra vi vara honom 

 tack skyldiga. Om detta kan sticka någon frän Värmland eller från annat 

 landskap, där man farit illa med skogskapitalet, sä får vederbörande ursäkta 

 den som uttalar det varnande ordet, ty sådant sker endast för sakens skull, 

 för landets bästas skull. 



Jägmästcire P. O. Welaiider: Jag beklagar mycket, om någon känt sig 

 förnärmad af mitt föredrag, men tror icke, att jägmästare Andersson eller nå- 

 gon annan har anledning därtill. 



Jag ville visst icke vända mig mot någon särskild länsjägmästare ; och 

 det var nog icke den rätta personen, som tog upp den saken. Och jag sade 

 ju endast, att jag hoppades, att länsjägmästarna samtidigt skulle tillägga några 

 ord till hemmansägarna i orten, om faran att hugga all icke-räntabel skog, 

 ty jag trodde, att dessa ord skulle fälla i god jord just hos landtbefolknin- 

 gen, därför att jag tror, att den har mera solidaritetskänsla för hembygden 



