412 VIRKESTILLGÅNGEN I SVERIGES SKOGAR. 



besvara dessa frågor, men utredningarna hade samtliga lidit af det felet, att 

 de grundats på bristfällig statistik oih pä mer eller mindre godtyckliga an- 

 taganden i stället för pä direkta, systematiskt utförda undersökningar. De 

 uppnådda resultatens divergens bekräftade ett sådant påstående. Såsom 

 exempel pä denna skiljaktighet i beräkningarna anfördes i motionen, att 

 1855 års skogskommitté kom till en brist af 3,744,000 kbm., hvarmed vir- 

 keskapitalet ärligen skulle minskas, att en beräkning är 1882 af J. O. af Zellén 

 i stället uppvisade ett årligt öfverskott af tillvä.xt i förhållande till uttag af 

 3,978,000 kbm., att 1896 års skogskommitte kommit till det resultat, att 

 en årlig brist af 4,980,000 kbm. uppkommer samt att öfverjägmästaren U. 

 Wallmo är 1905 beräknat tillväxten i landets skogar till siffror, som efter 

 virkeskonsumtionen är 1906 skulle gifva ett ärligt deficit af icke mindre än 

 18.258,000 klim. Det skulle dock tyda på en alltför stor sorglöshet, om 

 verkliga förhällandet mellan produktion och konsumtion i landets skogar allt 

 fortfarande förblefve okänd. Skogskapitalets utnyttjande på ett rationellt och 

 för detsammas framtida bestånd fullt betryggande sätt vore en af svenska 

 folkets viktigaste ekonomiska frågor. Erkändes detta förhållande, så folie 

 det väl ock af sig själft att det är en bjudande nödvändighet att förskaffa sig 

 full visshet om huru detta kapital förvaltas, om man uttager den ränta det- 

 samma ger, eller om man lägger en del till kapitalet, med risk att denna 

 del går förlorad, eller om man kanske rent af är pä god väg att förtära 

 själfva kapitalet. 



Skogsvärdsstyrelsernas möte lieslöt också efter ett enhälligt tillstyrkande 

 från det utskott, dit motionen remitterades, att till landets olika skogsvårds- 

 styrelser hemställa, att de ville, hvar och en inom sitt landstingsområde, 

 åtaga sig utförandet af den föreslagna undersökningen om skogarnas tillstånd, 

 under förutsättning att kostnaderna härför bestredes af allmänna medel. Tillika 

 beslöt mötet, bland annat, att utse en kommission af 6 jiersoner för att upp- 

 rätta fullständig plan för ifrågavarande undetsökningsförrättnings utförande, 

 äfvensom kostnadsförslag. 



De föreslagna undersökningarna skulle bestå däri, att skogsvårdsstyrel- 

 serna, hvar inom sitt område, skulle åtaga sig att dels genom sammanställande 

 af alla under senare är sakkunnigt utförda skogsuppskattningsförrättningar och 

 tillväxtundersökningar, dels ock genom i stort utförda direkta linjetaxeringar 

 vid tillväxtundersökningar utröna skogarnas nuvarande virkesmassa, densammas 

 fördelning i olika skogstyper och åldersklasser m. m., markens fördelning i 

 fast mark, dränerad och försumpad mark, kalmarker, mossar och berg m. m. 

 samt att komplettera befintliga kartor i berörda afseenden. Genom tillväxt- 

 undersökningar i sä vidsträckt omfattning skulle en tämligen god siffra för 

 den årliga tillväxten i skogarna erhållas. Vidare skulle genom infordrande 

 af uppgifter, förfrågningar och, där sådant förfaringssätt icke vore tillräckligt, 

 genom direkta undersökningar utrönas den totala afverkningen per är från 

 länets skogar. Det vid skogsvårdsstyrelsernas nyss omförmälda möte fattade 

 beslut i förevarande ämne har öfverallt bland dessa styrelser omfattats med 

 stort intresse, och den 1 7 februari i år komma förenämnda kommissioner att 

 sammanträda för att i detalj utarbeta planen för taxeringens och beräkningarnas 

 utförande och beräkna kostnaderna för denna plans genomförande. 



Härefter torde skogsvårdsstyrelserna komma att hos Kxmgl. Maj:t göra 

 framställning om anvisande af medel för undersökningarna. Det kan tagas 



