428 G. KUYLENSTJERNA. 



ligt intensiv skogsskötsel komma till stånd, en skogsskötsel, som icke 

 har det ringaste med sköfling att skaffa, men som väl i likhet med 

 denna senare kan gifva sin utöfvare kontant behållning. 



All hushållning och icke minst skogshushållningen är affär. Målet 

 bör städse vara nettovinstens ständiga stegring, icke blott genom skogs- 

 afkastningens uppdrifvande till den högsta möjliga genom sparsamhet 

 utan ock genom skogsprodukternas tillgodogörande på fördelaktigaste 

 sättet. 



Det är godt och väl och innebär ett stort steg till det bättre, att 

 skogar frambringas och att de icke afverkas, innan de hunnit utväxa. 

 Detta bör väl också efter nu gällande skogslagars införande och genom 

 deras skärpande i framtiden allt mer bli förhållandet å enskilda skogar. 

 Men önskligt är förvisso, att den frambragta skörden tillgodogöres på 

 ett långt bättre sätt, än hvad som nu ofta, ja, oftast sker. 



Jag tänker här: 



i:o) på hurusom gallringsvirke, grenar och stubbar antingen icke 

 alls eller åtminstone icke i tillräckligt stor utsträckning tillvaratagas; 



2:0) på hurusom ännu i denna dag virke mången gång apteras till 

 kolved, då det bort blifva timmer, pitprops, massa ved eller kastved, ribb 

 och bakar blifva ved och kol i st. f lådbräder, laths kvastkäppsämnen 

 etc, aspvirke blir ved i st. f tändsticks- och träullsvirke, med få ord 

 hurusom virke ej får sin rätta användning; 



3:0) på svårigheterna vid afverkningens och förädlingens praktiska 

 bedrifvande; 



4:0) på sätten för virkets försäljning till förmånligaste pris. 



I alla dessa afseenden återstår nästan öfverallt jämväl på statssko- 

 garna mycket att göra. På ett område har en skogsägare, på ett annat 

 en annan kommit längre. 



Hvad först gallringsvirket beträffar, så stå Bergslagerna, de stora 

 kolningsdistrikten, främst; ja de hafva t. o. m. gått till öfverdrift. I stort 

 sedt vidlåda emellertid svagheter i berörda afseende de flesta skogar, 

 jag varit i tillfälle bese, såväl enskilda som statsskogar. Såsom bely- 

 sande för gallringarnas betydelse tillåter jag mig framhålla, hurusom alla 

 beräkningar och kalkyler angående skogsbeståndens blifvande tillväxt, 

 hvilka grunda sig på hittillsvarande tillväxt, blifva utan minsta värde 

 och alldeles vilseledande, när man i rätt tid gallrar och ljushugger be- 

 stånden i fråga. — Hvilken jordbrukare erhåller en tillfredsställande rof- 

 skörd utan gallring af rofvorna? Icke faller det honom in, att grunda 

 en beräkning af skördens storlek och beskaffenhet uteslutande på rof- 

 vornas tillväxt före gallringen. Jag är förvissad om, att vi med infö- 

 randet af rationell beståndsvård tryggt kunna lämna Presslers och Schnei- 



