FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR I FLOTTNINGSSTADGAN. 455 



ning, hvilkon, där sä erfordrades, kunde med Eders Kung!. Maj;ts medgifvande uttagas del- 

 vis i förskott i syfte att främja ett ordnande af llotlningsförliällandena pä fullt ändamåls- 

 enligt sätt. 



Domänstyrelsen anser fördenskull den möjligheten ej utesluten, alt kostnader, som i 

 dessa trakter kunna tänkas uppstä genom flottleders byggande och upprensning, skulle äl- 

 minstone i mänga fall kunna gäldas genom att medgifva en tillfälligt ökad afverkning frän 

 de skogsarealer, som äro belägna inom respektive tlottlcders vattenområden, för hvilken 

 händelse dessa kostnader sfdunda icke sä kännbart drabba skogsägarna. 



Inom de vattenområden, ilär kronoparker äro belägna, finge gifvetvis äfven staten del- 

 taga i lierörda kostnader eller af skogsägarna antagna eller fastställda grunder. 



Om sälunda denna metod att sä att säga afskrifva byggnadskostnaderna utan större 

 svårighet torde kunna genomföras i ofvan nämnda delar af landet, lärer densamma i andra 

 trakter möta vissa hinder. Här saknas nämligen i de flesta fall en tillförlitlig uppskattning 

 af skogarna. 



Dä emellertid statsmakterna äga befogenhet att i större eller mindre grad ingripa i den 

 enskildes fria handhafvande af sin skog och skogsmark, såsom genom utfärdande af dimen- 

 sionslagar, åter^■äxtlagar m. m., torde väl kunna ifrågasättas, huruvida icke i sådana fall, då 

 det gäller att iståndsätta lämpliga utfartsvägar för skogarnas produkter för att härigenom 

 höja skogsmarkernas värde, en liknande befogenhet kunde åberopas, bestående däri att skogs- 

 ägarna inom ett vattenområde kunde åläggas att gälda de vid en flottleds byggande förskjutna 

 kostnaderna efter vissa grunder, såsom t. ex. storleken af skogsmarkens areal m. m. 



Skulle dock ett dylikt ingripande anses icke lämpligen kunna genomföras, står alltid 

 den utviigen öppen att i särskilda fall söka åstadkomma förening mellan de olika intressen- 

 terna rörande det belopp, hvar och en bör tillskjuta för berörda kostnaders gäldande. En 

 på ömsesidig öfverenskommelsc grundad förening torde särskildt vara nödig i de fall, dä 

 större eller mindre delar af skogarna äro upplåtna pä afverkningsrätt. 



Med tillämpning af ofvan antydd .ifskrifningsmetod skulle vid syneförrättning, som af- 

 såge en flottleds reglering eller omreglering, sammanträde utlysas med alla skogsägare inom 

 det vattenområde, hvars vattenled vore föremål för åtgärder, och skulle vid detta samman- 

 träde en förut lämpligen af skogstjänsteman verkställd utredning föreligga rörande gränserna 

 för vattenområdets omfattning, ungeHirliga arealen skogsmark därinom för hvarje skogsägare 

 jämte uppgifter, där sädana kunde anskaffas, om storleken af det skogskapital, som tillhörde 

 hvarje särskild skogsägare. Med ledning af denna utredning skulle det åligga syncförrätta- 

 ren att söka träffa förening rörande den grund, efter hvilken hvarje skogsägare borde del- 

 taga i gäldandet af de kostnader, som genom flottledens byggande kunde uppstå. 



Sedan därefter regleringsutslaget vunnit fastställelse, borde skogs.ägarna inom flottledens 

 flodområde lörskottera såv.äl förut befintliga oamorterade som genom regleringen uppkom- 

 mande byggnadskostnader. Funnes hinder för någon intressent att deltaga i sådan kostnad, 

 torde staten böra såsom längif\-are träda emellan. För den försträckning staten sälunda läm- 

 nade borde staten erhålla samma förmånsrätt, som enligt 17 kap. 6 § handelsbalken tillkom- 

 mer vissa fordringar. För tiden frän fiottledens godkännande borde låntagaren erlägga viss 

 annuitet, exempelvis af 7 procent, däraf såsom ränta skulle räknas 4 procent å det oguldna 

 kapitalbeloppet. Lånet skulle pä sådant sätt vara tillfullo inbetaldt inom en tid af 21 är 2 1 7 

 dagar. En dylik fordran borde emellertid, för att medföra förmänsrätt mot senare innehaf- 

 vare af fastigheter, inom viss kortare tid frän flottledens godkännande antecknas i inteck- 

 ningsprotokollet. 



Genom ett dylikt tillvägagångssätt skulle de olägenheter, som vidlåda amorteringssy- 

 steinet, undvikas, ulfartsvägarna för skogarnas produkter skulle på en gäng öppnas och vä- 

 gen för införandet af rationell skogsskötsel äfven i aflägsna byggder vara banad. Stora skogs- 

 tillgångar, som nu genom påläggande af amorteringsafgifter ä det framflottade virket gjorts 

 värdelösa och blifvit öfverlämnade till förintelse i skogarna skulle tillföra sina ägare vinster 

 mångdubbelt högre än den tillfälliga utgift, afskrifningen af floltledens byggnadskostnader 

 förorsakat. 



Gifvetvis skulle detta afskrifningssystem hufvudsakligen ifrågakomma vid reglering eller 

 omreglering af bivattendrag; vid reglering af större vattendrag och i alla sådana fall, där 

 afskrifningssystemet ej kunde genomföras, finge amorteringssystemet fortfarande tillämpas. 



Det skulle äf\en kunna ifrågasättas att under vissa förhållanden tillämpa ett system, 

 byggdt till en del på afskrifningsprincipen. Visade sig nämligen, dä fräga uppstått om flott- 

 ledsreglering, omöjligt att åstadkomma förening mellan de däraf intresserade om flottledens 

 1'yggände och grunderna för gäldandet af härför erforderliga kostnader, skulle måhända ut- 

 väg beredas i författningen för ett tillvägagångssätt af följande innebörd. Några af dessa 



