462 NOTISER. 



i allmänhet icke tillfredsställa svenska skogsmäns anspråk, lämpade som de 

 äro efter de rätt egenartade danska markförhållandena. Efter att hafva be- 

 sett redskapsutställningen lägger man med nöje märke till charmanta fotografier 

 öfver skogsbestånd i Palsgaards, Feldborgs och Viborgs skovdistrikt (statens 

 hededistrikt) samt fröprof och kottar af såväl fransk bergtall som vanlig tall 

 från Feldborgs skovdistrikt. Likaledes ä fotografisk väg åskådliggör den för 

 flera svenskar bekante statsskovrider E. H. Woldike, Stendalgaard pr Kjellerup, 

 den anmärkningsvärda skillnaden i växtlighet mellan ett par bestånd af hvit- 

 granen (P. alba), hvaraf det ena fått växa tillsammans med »gyvel» (Saro- 

 thamnus scoparius), det andra utan denna kväfvesamlande växt. Försöken 

 hafva gjorts inom Lövenholms privata skovdistrikt, som jämte Viborgs stats- 

 skovdistrikt förvaltas af herr Woldike. Man lägger vidare märke till intressanta 

 fotografier frän grevskabet Knuthenborgs skovdistrikt visande växtförändringen 

 hos en del parkträd efter 25 års förlopp samt till en relief öfver en skog 

 inom Palsgaards intressanta statsskovdistrikt. 



Från Juls. Riitgersk impregneringsanstalt, R. Collstrop, Kjobenhavn, ut- 

 ställas några med anstaltens vätskor impregnerade järnvägssyllar, som ännu 

 efter 18 års användning i statsbanernes spär pä Nordbanelinien äro fullkomligt 

 dugliga. Innehafvaren af det ä statens mark vid Stendalgaard anlagda såg- 

 verket, G. Jenssen-Tusch, visar diverse väl utförda snickerier af virke från 

 Alhedens statsplantage. Nämnde sågverksägare har mot rättighet att fä dis- 

 ponera mark till sin anläggning genom kontrakt med skogsförvaltningen för- 

 bundit sig att årligen köpa en bestämd mängd träd till visst pris (igog cirka 

 33 öre per kbft), hvarigenom ömsesidiga fördelar uppstått. 



Förbigående en obetydligare jaktutställning begifver en utställningsbe- 

 sökande sig till en annan del af byggnaden, där intresset fångas af Hedesel- 

 skabets i mer än ett afseende intressanta och belysande utställning. Denna 

 kan delas i en afdelning för skogsodlingsverksamheten ä hedarna och en annan 

 rent kulturteknisk för torfodlingar, märglingar och ängsbevattningar m. m. 



En mängd kartor visa de trakter, där Hedeselskabet utöfvar sin storar- 

 tade verksamhet, och skematiskt arbetenas omfång olika tidsperioder m. m. 

 Vackra jilanterade skogsbestånd visas .å fotografier frän Guldborgland, Hunds- 

 bsek, Hesselvig, Hogildgaard, Liebe, Scades, Thinggaarden, Andebjerg, Paabol, 

 Nedergaard och St. Hjollund plantager; tjärbränningens olika faser frän Harre- 

 skovs plantage, träkol frän Birkebsks plantage m. m. Af kartor erfar man 

 dessutom, att under Hedeselskabets ledning i allt 124,955 tunnland (i det 

 närmaste 68,925 hektar) mark skogsodlats, däraf ojämförligt största delen pä 

 lylland och endast en obetydlig areal jiä öarna. Antalet af sällskapet anlagda 

 plantager visas hafva stigit frän 16 st. är 1870 till icke mindre än 1,911 st. 

 år 1908. Genomsnittsstorleken af planlagerna var 1870 300 tunnland och 

 1908 63 tunnland, och finner man af en tablå, att procenten kal skogsmark 

 i förhällande till all kalmark å Jylland nedbringats från 97,5 till 92,5. — 

 Bland fotografiernas mångfald lägger man vidare märke till några stycken, 

 visande straffångar i arbete ute ä ljungen. — Från planlagerna äro vidare 

 inomhus exponerade en del produkter såsom ljung till isolering af källare, 

 prima braständare i knippen, stängselstolpar, trädgårdsstolar och snickeriarbeten 

 m. m. och utanför den byggnad, där skogsutställningen är inrymd, en mängd 

 hela trädstammar och sektioner utvisande en särdeles vacker tillväxt. I smärre 



