KÖRSLAG TII.L ÄNDRINGAR I FI.OI I NINGSSTADGAN. 5O9 



Erfarenheten har äfvcn gifvit vid handen, att afsides belägna mindre bivatlendrag 

 stundom ej blifvit underkastade reglering just af hänsyn till de stora resekostnader, som till- 

 kallandet af en atlägset boende förrättningsman måste förorsaka. 



De utgifter, som jämlikt ^ 7 i redan reglerad llotlled erfordras, därest syn skall föregå 

 utförandet af i nämnda § afsedda arbeten, komma äfven ofta att stiga till oskäliga belopp 

 i förhållande till kostnaderna för de arbeten, synen afser, och det torde ej behöfva påpekas, 

 att sådana missförhållanden lätt leda därtill, att mången gäng dylika arbeten verkställas utan 

 föregående syn, ehuru sådan syn varit önskvärd. 



1 >omänslyrelsen anser pä grund af hvad ofvan anförts, dels att åt berörda stadgande 

 angående syneförrättares kompetens bör gifvas den formen, att Kdcrs Kungl. Maj:ts befall- 

 ningshafvande må äga förordna sådan i vattenbyggnad kunnig oeh i flottning förfaren person, 

 som för det särskilda uppdraget kan finnas lämplig, dels ock att en revision af taxan för 

 rtottledsunilersökningar vore önskvärd till vinnande af större jämnhet i ersättningen beträf- 

 fande \'altendrag af (»lika beskatTenhct. 



Norrlandskommittén kar påyrkat, att till skyddande af den jordägande ortsbefolkningens 

 intresse ett särskildt ombud skulle förordnas att vid syneförrättning närvara. Detta ombud 

 skulle dels tillvaralaga allmogens tlottnings- och skogsintressen och dels bevaka, att jord- 

 bruksintresset vid tloltleds anläggande ej lede oskäligt förlang. 



I de yttranden, som förut af vederbörande myndigheter afgifvits, hafva uttalats betänk- 

 ligheter mot detta Norrlandskonnnitténs förslag, och har därvid i hufvudsak framhållits : 

 att vederbörande jordägare numera ej torde underlåta alt bevaka sina intressen; att såväl 

 förrättningsmän sf)m godemän böra kunna förväntas besitta del omdöme och de egenskaper 

 i öfrigl, alt obehöriga ingrepp i jordbruksförhållandena böra kunna undvikas; att fall skulle 

 kunna inträffa, då det af myndighet förordnade ombudet och den jordbrukande befolkningen 

 vore af olika åsikter; att det kunde vara förenadt med svårigheter att erhålla för ifråga- 

 varande uppilrag lämplig person; att onödiga tvister härigenom kunde väntas u])pstå, hvar- 

 igenom ett skadligt fördröjande af llottleds inrällamle kunde föranledas; och att ombudet, 

 som hade all bevaka såväl etl skogsbruks- som ett jordbruksintresse, i själfva verket skulle 

 blifva en domare mellan dessa olika intressen, och dess verksamhet kunna förliknas med en 

 syneförrällning för sig bredvid den egentliga synen. 



Klottningschefsföreningen har äf\en, delvis med anslutning till ofvan anförda uttalan- 

 den, ansett sig böra afslyrka della förslag om särskildt ombud, och håller för troligt, att 

 jordbruksintresset skulle idlräckligt kunna tillgodoses genom en föreskrift, att till godemän 

 skulle utses personer, som äfven vore kunniga i jordbruk. 



Norrlandskommittén har såsom skäl för förordnande af särskildt ombud anfört, att det 

 väl mera sällan förekommit, att en skogsägande bonde förstått att bevaka sitt intresse af 

 att tlollningen i ett vattendrag för framtiden skulle ställa sig så billig som möjligt, och 

 detta antagande torde i stort sedt vara riktig, men genom domänstyrelsens ofvan framställda 

 förslag om rätt för icke flottande skogsägare att i vissa fall förbehålla sig rösträtt i flott- 

 ningsförening för försåldt virke, och äfven genom förslaget om anställande af flottledsinspek- 

 törer har ett tillN'aratagande af skogsägarnas flottningsintressen — icke blott vid själfva syne- 

 förrättningen utan allt framgent — på ett ännu verksammare sätt åsyftats. 



Hvad åter jordbruksintresset vidkommer, torde allmogen numera icke underlåta att 

 bevaka sina rättigheter. Den praxis har äfven allmänt vunnit tillämpning, att yrkanden, 

 som under själfva synegången på hvarje särskild ägolott utefter vattendraget framställas, 

 upyitagas och antecknas af syneforrättaren, hvarigenom för allmogen kostsamma resor till 

 det sammanträde, som skall hållas inom hvarje socken, undvikas. Dä dessutom genom den 

 förändring i tlottningsärendenas behandling, som här ofvan fcireslagits, vissa af dessa aren- 

 lien skulle komma att åtgöras af vattendomstolar, hvars ledamöter till öfvervägande del 

 komme att bestå af i landtmannavärf erfarna män, torde man kunna vänta att jordbrukets 

 intressen blefve behörigen tillvaratagna. 



Med tillämpning af ofvan framstälhla förslag om utredning af virkestillförseln m. m. 

 redan före synelillfället torde skogstjänstemans närvaro vid syneförrättningen i många fall 

 blifva obehöllig. 



Dä olika meningar yppats därom, huruvida förordnatl skogstjänsteman [och allmänt 

 ombud skola af den sökande eller af statsverket åtnjuta ersättning, torde bestämmelser här- 

 utinnan böra utfärdas, 



F. S. § 4- Angående fördelningen af flottningskostnaderna på olika slag af flottgods 

 åligger det synemännen att förebringa utredning, och far domänstyrelsen rörande de förän- 

 dringar i nuvarande bestämmelser, som kunna anses erforderliga, hänvisa till förutnämnda 

 utlåtande af den 23 november 1905. 



