5 I 2 FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR I FLOTTNINGSSTADGAN. 



kunna åsidosättas; öfver hufvud taget skulle sålunda befrielse från dylikt deltagande hafva 

 sin största betydelse vid framflottning af mindre värdefullt virke — såsom doiuänstyrelsen 

 redan i sitt underdåniga utlåtande af den 23 november 1905 framhållit — men äfven i 

 andra fall kan skyldighet att deltaga i gemensam flottning blifva betungande. 



Ett allmänt medgifvande om undantag från berörda skyldighet torde sålunda böra i 

 flottningsstadgan inflyta, dock med angifvande af vissa villkor. 



En oeftergiflig förutsättning för befrielse från gemensam flottning bör vara, att den 

 allmänna flottningen häraf ej på något sätt hindras eller lider intrång, hvadan det sålunda 

 t. ex. icke skulle kunna tillåtas virkesägare att själf framflotta tillsläppt virke genom nedre 

 delen af ett distrikt och först därefter på nästa distrikt anmäla detsamma till flottningsför- 

 eningen för gemensam flottning. Virkesägare, som ej deltager i gemensam flottning, bör 

 vara skyldig erlägga amorleringsafgifter samt i öfrigt vidkännas erforderliga kostnader för 

 tillsyn etc, och synas utförliga föreskrifter i öfrigt böra intagas i för flottled fastställdt regle- 

 mente. 



För jämförelse anses böra meddelas, att enligt norska och finska flottningsförfattnin- 

 garna må virkesägare under vissa villkor framflotta virke i allmän flottled utan deltagande i 

 gemensam flottning. 



Föreskriften, att flottled ej må upplåtas till allmänt begagnande, förr än reglemente 

 blifvit fastställdt, har ledt till missförhållanden i sådana fall, då fastställelseresolutionen öfver- 

 klagats; härigenom har nämligen flottledens slutliga upplåtande ofta blifvit fördröjd, och de flot- 

 tande hafva under tiden varit hänvisade till att interimistiskt bedriha flottningen enligt 

 särskilda af mydighet utfärdade föreskrifter, som i sin ordning kunna blifva föremål för 

 besvär. 



Uppenbarligen kan härigenom ett osäkerhetstillstånd, som ytterst menligt inverkar pä 

 flottningen, uppstå, och torde detta böra förhindras. 



Sålunda synes det af första instans antagna reglementet böra i likhet med hvad an- 

 gående interimstillståndsresolution här ofvan blifvit föreslagit, lända till efterrättelse intill 

 dess nytt beslut i ärendet vunnit laga kraft, och torde samma bestämmelse böra gälla rör- 

 ande förändring af redan fastställdt reglemente. Med hänsyn till vacklande praxis härutin- 

 nan torde sådant stadgande böra i författningen meddelas. 



Norrlandskommittén har — med instämmande af flottningschefsföreningen — föreslagit, 

 att oberoende af flottningsförenings beslut reglemente hvart femte år skall i enlighet med 

 närmare angifna föreskrifter underkastas revision. Ehuru under nuvarande förhållanden 

 denna bestämmelse synes önskvärd, anses densamma dock kunna undvikas, för den hän- 

 delse Domänstyrelsens ofvan framställda förslag om flottledsinspektörers anställande vinner 

 beaktande. I dessa tjänstemäns åliggande skulle nämligen ingå att öfver\'aka, det erforder- 

 liga förändringar i reglementen vidtoges, och det stode under sådana förhållanden hvar och 

 en fritt att hos sådan tjänsteman anmäla önskvärda förändringar af reglementen. 



Rörande paragrafens sista moment har Norrlandskommittén föreslagit, att ordet »strand- 

 ägaren måtte utbytas mot »jordägare», och är häremot intet att anmärka. 



Vidare har flottningschefsföreningen erinrat, att de, som äro berättigade att flotta hus- 

 behofsvirke, borde åläggas att vid fiottningens verkställande bekosta den tillsyn, flottnings 

 föreningen anser nödig. Då emellertid enligt momentets nuvarande lydelse dylik flott- 

 ning skall ske i enlighet med myndighets föreskrifter, lära väl på flottningsföreningens fram- 

 ställning de flottande redan nu kunna åläggas hålla erforderlig tillsyn. 



F. S. § II. I det föregående har framhållits önskvärdheten^af, att flottningsförening 

 borde bland annat berättigas att mot säkerhet i redan uppförda flottledsbyggnader m. m. upp- 

 taga lån. För närvarande måste nämligen flottningsförening vid utförandet af de flesta arbeten 

 vanligen anlita särskilda förlagsbolag, som förskjuta kostnaderna och ofta äfven uttöra själfva 

 byggnadsarbetena, hvilka först sedan kostnaderna blifvit slutaniorterade öfverlämnas till flott- 

 ningsföreningen. I detta senare fall komma sålunda dessa arbeten och den därmed förenade 

 penningför\'altningen att anförtros åt en institution, som står utanför flottningsföreningen, och 

 som kan undandraga sig all kontroll från flottningsföreningen och dess revisorers sida, där- 

 est ej särskilda bestämmelser härom intagits i det mellan föreningen och förlagsbolaget at- 

 slutade kontraktet. Då delägarna i förlagsbolaget ofta äfven besitta röstmajoritet i flottnings- 

 föreningen, och dylika kontrakt ej behöfva underkastas myndighets pröfning och fastsställelse, 

 kunna oegentligheter uppstå. 



F. S- § I]. Rörande denna paragraf hän\isas till hvad förut blif\'it föreslaget rörande 

 älfkassors bildande. 



