530 GUNNAR SCHOTTE. 



I vissa fall användes ända till 20 hl. ollon per har, och då kunna kostnaderna uppgå 

 ända till 630 kr. per hektar. 



Man må likväl ej tro, att Hauchs stora plantmängd och dyrbara bearbetning 

 af marken tillämpas af alla danska skogsmän. Många anse nämligen följande ut- 

 gifter vara tillräckliga: 



Markberedning, hackning af ränder och sådd af ollonen 125 kr. 



10 hl. ollon 90 » 



215 kr. pr har. 

 Rensning af gräset skulle ej heller alltid vara nödvändig. Åtminstone ha vid 

 Holsteinborg erhållits goda resultat utan sådan rensning (jfr fig. 4). På bättre 

 jord skulle också ollonmängden kunna minskas med 2 hl. per har och kulturkost- 

 naden då gå ned till 200 kronor per hektar. 



Om behandlingen af de täta ekkulturerna råder en viss oenighet mellan danska 

 skogsmän. På senare tider har man i allmänhet börjat gallra både tidigt och 

 starkt, men varnande röster hafva också höjts häremot. '^ För att emellertid nå 

 någon klarhet i detta spörsmål har det danska skogsförsöksväsendet utlagt en 

 del försöksytor vid såväl Giesegaard som Bregentved. En redogörelse för ytorna 

 från det sistnänrnda stället har nyligen lämnats af Hauch i danska skogsförsöks- 

 väsendets publikationer.-' 



Gallringsytorna vid Bregentved anlades på våren 1902 och försöken med de- 

 samma skola fullföljas i 10 år. Resultaten från de första 5 åren framläggas emel- 

 lertid redan nu i den nyssnämnda uppsatsen. Ytorna utlades i 9-åriga bestånd. 

 Eksådden hade uppdragits på följande sätt. Marken bearbetades på hösten 

 genom gräfning af omkr. 60 cm. breda och 36 — 42 cm. djupa ränder på omkring 

 60 cm:s afstånd från hvarandra. Följande vår gjordes med en hacka en 16 cm. 

 bred och 5 cm. djup fåra i de gräfda ränderna, och i denna fåra utsåddes ekollonen. 

 För sådden åtgick 6 tunnor ollon per tunnland eller omkring 15 hektoliter per 

 hektar. Efter sådden uppkommo omkring 150,000 plantor per tunnland. Under 

 de närmaste 2 åren rensades och kupades ränderna och därefter plöjdes och harf- 

 vades i mellanrummet mellan dem. Denna ypperliga markbearbetning gjorde, 

 att kulturerna redan efter 5 år voro fullständigt slutna. När gallringen påbörjades 

 vid beståndets tionde år, var dess växt särdeles kraftig. Trädens höjd nådde 

 ända till 4 m., och plantantalet utgjorde 50 — 60,000 plantor per tunnland eller 

 90 — 110,000 per hektar. En mycket stor del af stammarna voro undertryckta 

 och bildade ett undre skikt. Men dessutom fanns en mängd långa, smala stammar 

 af större höjd, som genom piskning verkade skadligt på de i relativt ringa antal 

 lörekommande kraftiga individen, som bildade den härskande delen af beståndet. 

 En af försöksytorna gallrades svagt, hvarvid alla undertryckta träd, som icke 

 kunde verka skadligt på de härskande träden, kvarlämnades. En sådan gallring 

 upprepas hvartannat år. Den andra försöksytan gallrades starkt, d. v. s. alla 

 undertryckta träd afverkas (se fig. 5). Denna gallringsform skall förnyas hvart 

 5;te år. Vidare utsattes en tredje försöksyta (se fig. 4), som får ligga orörd i 10 

 år. Ett par år senare utlades slutUgen en fjärde yta efter en pä Gisselfeld använd 

 metod. Gallringen har å denna yta utförts starkt, men träden hafva ej helt af- 

 verkats utan endast afklippts vid 1,5 meters höjd (se fig. 6). Härvid erhålles i 



' K. Mörk-Hansen: Egens Dyrkning. Tidsskrift for Sko\-vaesen, 1907. Kaskke A, 

 sid. 34. 



* L. A. Hauch: Udhugning i unge Egebevoksninger. Det forstlige Forsögsvsesen I. 

 (1908) sid. 353. 



