NAGKA DANSKA KKSKOGAK. 



539 



samt betjäna sig af sidotryck. 

 Vi veta alla, huru raka ocli 

 kvistrena tallarna bli genom 

 sidotryck af björk. Så tordo 

 ock vara falk-t med ekon. \'i 

 se också någon gång raka 

 vackra ekar sticka upp i 

 hagmarker vid sidan af äl- 

 dre björkar eller tallar. Af- 

 ven i glesare tallbestånd tager 

 eken sig fram på liknande sätt 

 (se fig. 15). Försök kunde 

 därför anställas med upp- 

 dragande af ckgrupper i luc- 

 kor i glesa naturliga bestånd 

 af tall eller björk. Sådana 

 lämpliga bestånd äga vi i do 

 bättre hagmarkerna samt å 

 en del till hälften beväxta 

 ljunghedar. 



Det är vidare så mycket 

 viktigare för oss att försöka 

 dylika kulturformer i bland- 

 bcstånd, som vi ej kunna till 

 rimligt pris och t. o. m. ofta 

 ej till hvad pris som helst 

 skaffa större mängder sven- 

 ska ekollon. — 



I mom. 76 i de reglemen- 

 tariska föreskrifterna för 

 skogsstaten säges; »1 fråga 

 om ek och andra ädlare löf- 

 träd, såsom ask, alm och 

 lönn, må jägmästaren låta 

 sig angeläget vara att gå i 

 författning om deras uppdra- 

 gande på lämpliga lokaler, 

 deras uppkvistning äfvensoni 

 skyddande mot kreaturs- 

 betning.» 



Månne ej, fransedt några 

 smärre skogsodlingar på ini- 

 tiativ af öfverjägmästare 

 VVermelin och jägmästare 



VON ScHÖNBERG, denna föreskrift råkat i glömska eller blifvit en död bokstaf? 

 Menar eken värd ett sådant öde? Nej, helt säkert icke, då vi äga en hel del 

 marker, där vi kunna draga upp vackra, kvistrena bestånd. Men det gäller att 

 skaffa sig rätt stora kvantiteter ek, ty endast sädana kunna afsättas till höga 

 pris. Vi importera för närvarande ädlare löfträd för omkring '/o million kronor 



Ur Stålens Skogsförsuksanst. saml. Fot. F. Aminoff. 



Fig. 15. Tallbeständ, hvari uppväxt vackra rak- 



slaminiga ekar. 



Skflgsvård-^/b^eniiigens tid$kr!/t. igo ) 



36 



