30 



skjuter i kalkstenen. På 1—2" afstånd från kalkstenen är 

 gångmassan förvandlad i en blandning af skapolit, hvit pla- 

 gioklas och qvarz samt ytterst vid salbandet ett några linier 

 mäktigt lager af grön pyroxen. Såväl i den förstnämnda 

 blandningen som i pyroxenen finner man derjemte små bruna 

 titanitkristaller. Af annat ursprung synes deremot den på 

 Laurinkari vid Åbo förekommande skapoliten vara. Den ge- 

 nombryter den härstädes förekommande röda graniten i form 

 af oregelbundna gångar och stockar, vid hvilkas gränser gra- 

 niten är hvit och mycket porös. Då man bland de med 

 skapolit förekommande mineralierna icke sällan finner qvarz- 

 kristaller i omedelbar beröring med kalkspat, kunna dessa 

 icke hafva bildats ur en smält flytande massa, utan måste 

 de samtligen betraktas såsom nybildningar, uppkomna genom 

 inverkan af kolsyrehaltigt källvatten på graniten. 



Titanitkristallerna från Kyrkslätt lemna ett ytterligare 

 bidrag till den ansenliga mängd af från hvarandra mer eller 

 mindre skilda formkombinationer, som redan iakttagits hos 

 titaniten. De äga för det mesta den hos detta mineral jem- 

 förelsevis sällsynta tafvelformiga typen genom öfverhandta- 

 gandet af planet p, samt äro sällan enkla (fig. 1), utan van- 

 ligen tvillingar med p såsom tvillingsyta (fig. 2 o. 3). Utom 

 p förefinnas hos dem följande partialformer: r, n, t, z, 1, y, 

 alla liggande i samma zon samt ehuru mera sällan äfven q. 

 Med antagande af de Naumanska axlarna får således kombi- 

 nationen i sin helhet formeln: 001.011.123.121.112.110. 

 101 . 010. Mera naturlig synes mig dock den af Dana och 

 Descloizeaux valda ställningen vara med r såsom grund- 

 prisma och y såsom basisk pinakoid. Kombinationen blir 

 då med 1 såsom grundform (enl. Dana): 100.110.221.221. 

 111 . 111 .001 .010, samt med t och n såsom grundpyramid 

 (i enl. med Descloizeaux): 100 . 110 .Il 1 . 111 .Tl2 . 112 . 

 001 . 010. 



Då ytorna t. e. d. äro temligen glänsande, har jag vid 

 vinkelmätningen kunnat använda reflexions-goniometern, dels 

 den enkla (Wollaston's), dels en Mitscherlich's med en tub. 

 De sålunda erhållna värdena (W) äro här nedanföre sam- 



