31 



manställda med de af Rose (R), Marignac (M), Hessenberg 

 (H) samt v. Rath (v. R) funna vinklarna för titanit från an- 

 dra fyndorter jemte de genom beräkning erhållna. 

 Beräknade Funna vinklar: 



vinklar: R. M. H. v, R. W. 



p:r = 146^45' ' 146° 45' 147° 5' 147° 30' — 147° 



p:n = 144°56' : 145°8' 145° 144°30' — 145° 



n:n=136°12' 136°52M36°9' — ]36°I8' 136°40' 



n:r = 152°46'l — — 153° 152°57' 152°42' 



r:t =135°53' | 135° 53' 136° — 135° 58' 136° 



n:z = 167°25'| _ — _ _ 167° 40' 



Såsom en egenhet hos titanitkristallerna från Kyrkslätt 

 må anföras, att ytorna ofta förete en mängd större och min- 

 dre kaviteter, hvilkas väggar utgöras af kristallytor, mest 

 hörande till formen n, och hvilka äro beklädda med små 

 otydliga kristaller af pyroxen. Då denna derjemte förekom- 

 mer insprängd i titaniten, synes den mig här böra betraktas 

 såsom samtidig dermed och icke äldre, såsom fallet är enl. 

 Hessenberg vid Laachersjön (Abh. der Senckenb. Naturf. Ges, 

 B. VI p. 36). Med titaniten från Laachersjön ftireter för öf- 

 rigt den från Kyrkslätt en viss analogi, såväl med afseende 

 på sin allmänna konfiguration som med afseende på sin tvil- 

 lingsbildning. Titanittvillingarna från Kj^rkslätt visa i allmän- 

 het icke några ingående vinklar utom i det jemförelsevis 

 sällsynta fall, att formen y förekommer utbildad (tig. 3). 

 Stundom bildas dock sådana äfven af de pyramidala pla- 

 nerna, nemligen i det fall att tvillingsgränsen går öfver de 

 prismatiska ytorna, hvarigenom bildningar uppkomma ana- 

 loga med dem af v. Rath från Laachersjön beskrifna (Pogg. 

 Ann. B. CXV. Taf. IV Fig. 3a). 



Utom nu omnämnda form af titanit från Kyrkslätt, ka- 

 rakteriserad genom sin utbildning i hufvudaxelns riktnino-, 

 förekommer här äfven en annan med samma ytor men fö- 

 reträdesvis utvecklad i riktning af kanten n : n (fig. 4), och 

 som derigenom ansluter sig till den i granit så vanliga tita- 

 nitformen, t. ex, den i trakten af Helsingfors förekommande, 



