32 



hos hvilken hemipjramiden n utgör den rådande formen. 

 Kristallerna af denna formtyp äro för det mesta små och 

 enkla, samt äro omgifna af qvarz, då deremot de tafvelfor- 

 miga kristallerna stå i omedelbar beröring med skapolit. 

 Samma iakttagelse är man i tillfälle att göra på titanit från 

 Frugård i Mäntsälä och Svarta i Karis. Äfven på dessa stäl- 

 len förekommer en med den ofvanför nämnda analog tafvel- 

 formig titanitbildning i skapolit, dock i allmänhet mindre 

 väl utbildad med afseende på planernas antal och beskaffen- 

 het än den i Kyrkslätt, under det att i qvarz eller fältspat 

 en form anträffas liknande den i granit uppträdande. 



Dessa fakta utvisa tydligen, att ett samband eger rum 

 mellan titanitens j^ttre form och det medium, hvari den ut- 

 kristalliserat. Detta formernas beroende af yttre inflytanden 

 är ett förhållande, hvars vigt i geologiskt hänseende isyn- 

 nerhet framhållits af Blum (Handb. der Lithologie p. 18). 

 Men äfven för utredandet af mineraliernas egentliga natur är 

 det af stort intresse, och synes i detta afseende blifvit min- 

 dre uppmärksammadt än det förtjenat. 



Äfven i Pargas förekommer den granitiska, hemipyra- 

 midala titanitformen, och, så vidt jag kunnat finna, städse 

 omgifven af qvarz eller fältspat. Men derjemte förekommer 

 här, vid Ersby och Storgård, i omedelbar beröring med kalk- 

 spat en annan titanitform, som redan anföres af Nordenskiöld 

 (Beskr. öfver i Finl. funna min. 1863 p. 113). Denna till 

 färgen bruna och till formen vanligen en rhomboéder lik- 

 nande titanit uppgifves här utgöra en kombination af PKs) 

 och oP(p), hvilken med antagande af den utaf Descloizeaux 

 valda ställningen blir (2Poo). coPcc eller 021.100. Vin- 

 keln s:s är enl. Descloizeaux 112° 2' samt s : p =r 106° 5'. 

 Men de kristaller, hvilka jag varit i tillfälle att mäta, gåfvo 

 icke dessa vinklar utan vinklarna mellan r (110) och y (001), 

 såsom utvisas af följande värden, utgörande medeltalen af 

 flere medelst en Mitscherlich's goniometer funna vinklar: 



