40 



dersökningen af denna glimmer. Dock finner man äfven 

 smärre kristaller, hvilka icke förete något tecken till förän- 

 dring, utan äro sä klara och genomskinliga, att de äfven i 

 ganska tjocka lager kunna undersökas. 



Denna undersökning ådagalägger nu tydligen ifrågava- 

 rande glimmers optiska tvåaxighet, och då den enligt verk- 

 ställda analyser (se Nordenskiöld, Beskr. etc. p. 109) är en 

 magnesiaglimmer, hör den således tydligen till den af Dana 

 m. fl. såsom eget species uppställda phlogopiten (se Dana, 

 A System of Min. 5 Ed. p. 302). Emellertid räknar Dana 

 den (1. c. p. 306) på grund af Svanbergs analys till biotit. 

 Detta motsäges dock på det bestämdaste af det optiska för- 

 hållandet; den optiska vinkeln är nemligen så konstant och 

 de färgade kurvorna så regelbundna, att den optiska tvåaxig- 

 heten icke kan förklaras såsom en blott anomali. Men äfven 

 den kristallografiska undersökning jag varit i tillfälle att an- 

 ställa på denna glimmer, visar, att den icke kan vara hexa- 

 gonal, hvilket för öfrigt redan af Nordenskiöld (1. c.) fram- 

 hålles, i det han betraktar den såsom ''monoklinisk (eller 

 rhombisk)''''. 



Kristallamellerna förete vanligen en hexagonal omkrets, 

 i det att ytorna i brachydiagonalens zon (hol) äro utbildade. 

 Dock förekomma äfven kristaller, hos hvilka dessa ytor sak- 

 nas, och hvilkas lameller sålunda hafva en rhombisk begräns- 

 ningsform. Vanligen äro likväl kristallerna alltför otydliga 

 för att kunna bestämmas. Endast en större kristall från 

 Skräbböle (ur den Nordenskiöldska kristallsamlingen) har jag 

 kunnat närmare undersöka. Denna kristall, hvaraf fig. 10 

 visar en genomskärning, är utdragen i liktning af en utaf 

 slaglinierna. Utom de genom slaglinierna antydda spjelk- 

 ningsriktningarna utvisar denna phlogopit likasom den tvåaxiga 

 glimmern i allmänhet en mer eller mindre tydlig spjelkbar- 

 het äfven i andra riktningar, antydd genom fina veck eller 

 sprickor, gående vinkelrätt mot slagliniernas riktningar, såle- 

 des parallelt med 301 och 101. 



Denna kristall är af intresse för den analogi den visar 

 med glimmerkristaller från Vesuvius, hvilka af v. Kokscha- 



