41 



row först betraktades såsom rhombiska (Materia lien ziir Mi- 

 neral. Russl. II p, 126), sedan som hexagonala (1. c. p. 291) 

 och slutligen af Hessenberg (Abh. d. Senck. Ges. VI p. 15j 

 ådagalades vara hexagonalt hemiédriska. 



På denna kristall förekommer nemligen en yta, som en- 

 ligt mätningar med handgoniometern lutar mot bas. planet 

 ung. 100'-', och således tillhör en form, motsvarande den af 

 Hessenberg antagna grundrhombedern (100), nemligen pyra- 

 miden 311, då man till grundform (111) tager den, hvars 

 ytor luta mot bas. planet (001) 106^—107^" (beräknadt af 

 Deseloizeaux = lOe^-^öS'), och hvilken också nära nog full- 

 ständigt uppträder hos ifrågavarande kristall. Underordnadt 

 uppträda dessutom ett brachj^doma, som lutar mot 001 114*^ — 

 115° och således är 403 (ber. enl. Deseloizeaux: 11 4° 29'), 

 äfvensom en pyramid, hörande till grundserien [001, 110] 

 och liggande i zonen [111, 403], alltså 221, samt slutligen 

 ännu en spetsigare doma-yta i zonen [311, 221], således 401. 



Denna kristall öfverensstämmer med biotitkristallerna 

 från Vesuvius (Hessenberg 1, c. p. 22) äfven deri, att pyra- 

 midytorna på vissa ställen visa ingående vinklar, hvilket man 

 vid första påseendet vore benägen att betrakta såsom anty- 

 dande en tvillingsbildning med 001 till tvillingsyta. Den 

 härrör dock äfven här blott af en oscillatorisk kombination: 

 man finner nemligen på kristallens ytor en fin streckning 

 lik den t. ex. hos aragonitkristaller förekommande, gående 

 i riktning af den ena utaf ytorna 310, samt antydande en 

 tvillingsbildning efter detta plan, och då denna fina streck- 

 ning fortgår oberoende af de ingående vinklarna, finner 

 man, att det hela bildar en skenbart enkel kristall, som är 

 oscillatoriskt (tra})pformigt) kombinerad i likhet med förhål- 

 landet hos qvarz m. fl. kristaller. 



Den nyssnämnda tvillingsbildningen, hvilken icke an- 

 träffas hos den Vesuviska glimmern, visar nu, att ifrågava- 

 rande Pargas-glimmer verkligen är rhombisk och icke rhom- 

 boédrisk, såsom man möjligen på grund af dess likhet med 

 den förra skulle Aara benägen att antaga. Också visar 

 glimmern från Vesuvius, såsom jag sjelf varit i tillfälle att 



■■•:■,< J^> 



,^^ <«v,©-^- >V^ 



