62 



Nachbarstämme). Äfven i södra Sverige bodde fordom Fin- 

 nar'"'' o. s. v. 



Man ser att Cunos antaganden i alla väsendtliga punk- 

 ter skilja sig från de åsigter, hvilka annars på senare tider 

 varit de allmännaste. Utan att på något sätt vilja uppträda 

 såsom skiljedomare, vare sig i tvisten angående Indogerma- 

 nernes urhem eller i den nästan lika outredda frågan beträf- 

 fande de vägar, hvarpå de finska folken, både i öster och 

 vester, kommit sig till en så stor mängd uppenbarligen ari- 

 ska lånord, vågar jag dock hålla före, att innan dessa spörjs- 

 mål tillförlitligt kunna besvaras, de måste föregås af en ge- 

 nerellare undersökning i det syfte äfven Cuno antydei-. Det 

 är nämligen kändt, att, utom andra, sjelfva J. Grimm trott 

 sig finna en ursprunglig slägtskap mellan de finska och de 

 indogermanska tungomålen. Icke ens Thomsen, den finsk- 

 göthiska lånehypotesens grundligaste förfäktare, har lust att 

 bestrida möjligheten af vissa finska ords ^''stammeslaegtskab 

 med de japhetiske sprog'"''. (jf. Den gotiska sprogklassens Ind- 

 ilytelse på den finske, s. 2) De af honom anförda exempel 

 för denna ^''möjlighef'' låta lätteligen föröka sig. Äfven Cuno 

 har, såsom det tyckes fullkomligt oberoende af den förtjen- 

 te danske språkforskarens arbete, samlat åtskilligt hithörande 

 material, hvarur ett och annat torde böra anföras, på det 

 hans ofvanstående satser ej må synas sakna allt faktiskt un- 

 derlag. 



I räkneorden påpekar han den märkvärdiga öfverens- 

 stämmelsen mellan Skr. eka '''etf^ och Ung. egg^ Wogul. 

 ukve, Fin. yksi, etc; mellan det hela den indogermanska fa- 

 miljen tillhörande du (dva) '•två''"' och Fin. to-inen; mellan 

 Zend. khsvas (Skr. schasch, trol. urspr. schat) ''sex'"" och 

 Syrj. kvaltj, Fin. kuusi etc; mellan Skr, swpton '''sju'"', tnrd 

 och Ostj. sahat, Fin. seltse- etc; mellan Skr. dacan, déxa och 

 Perm. dasz, Ung. tiz etc samt Fin. kah-deksan, Est. kah- 

 heksa, Lapp. kak-tse etc. (2 från tio = 8), Fin. yh-deksän 

 (1 från 10 = 9j, Syrj. sizim-das ''''sjuttio'''', öktnys-das '''nit- 

 tio'''' etc; mellan Skr. gata '"hundra'''' och Fin. sata, Ung. 

 szåz, Ostj. sot, Wog. sät etc. (jf. dock härom Thomsen, s. 3). 



