Oo) svenska ocb finska skålpundets förhållande 

 till en kilogram. 



Af E. Neovius. 



Enligt den bestämning af svenska skålpundets vigt i 

 gram, som gjordes af Professor Selander och Baron Wrede 

 år 1837, är det svenska skålpundet = 0,4250369 kilogr. Den 

 kilogramvigt af messing, som vid jemförelsen begagnades, 

 var justerad af Arag© och hemtades till Sverige af Berzelius 

 år 1835. Ar 1844 skedde mellan svenska och franska res;e- 

 ringarne ett utbyte af båda ländernas normal-etalonger för 

 längden och vigten. Den messingskilogram, som dervid er- 

 hölls för Sveriges räkning, var 85 milligram mindre till vig- 

 ten, än den af Berzelius förut hemförda. Svenska Veten- 

 skapsakademien beslöt med anledning häraf att genom tvenne 

 sina ledamöter, Piofessorerne Ångström och Nordenskjöld på 

 ort och ställe öfvervaka justeringen af en för hennes räkning 

 i Paris beställd i)latinakilogram. Med denna kilogram har 

 Professor Edlund jemfört en, Svenska Vetenskapsakademien 

 tillhörig, af platina förfärdigad kopia af svenska rikslikare- 

 skålpundet, hvilket äfven består af platina, och såsom resul- 

 tat erhållit 1 sv. H --r== 0,42501215 kilogram (Sv. Vetenskaps- 

 akademiens Handlingar, 7:de bandet). Skillnaden 24,8 mil- 

 ligram mellan detta resultat och det efter Professor Selander 

 och Baron Wrede förut uppgifna är för stor för att kunna 

 bero på tillfälliga fel vid vägningarne allena. Man föranle- 

 des häraf att undersöka, om icke möjligen olikheten mellan 

 begge resultaten har en djupare grund. 



Det är bekant, att begreppet vigt uppfattas på tvenne 

 väsendtligen olika sätt. Man förstår med en kropps vigt 

 stundom dess massa, stundom åter tyngden, d. v. s, trycket, 

 som kroppen gör på ett horizontelt underlag. Det vore möj- 



