89 



är proportionelt mot tyngdkraftens intensitet, så blir äfven 

 normal-luftens täthet enligt Mariotte's lag proportionel mot 

 samnaa qvantitet. Den 2:a af de nyss betraktade termerna 

 blir således proportionel mot qvadraten af tyngdkraftens in- 

 tensitet, då deremot l:a termen äfvensom vägda kroppens 

 tyngd i tomrummet äro proportionela mot l:a digniteten. 

 Förhållandet mellan kroppens tyngd i tomrummet och vig- 

 ternas tyngd i luft af normal beskaffenhet, som borde vara 

 konstant och uttrycka kroppens massa, blir således en varia- 

 bel, af latituden beroende qvantitet. Förändringen är vis 

 serligen ganska liten, till och med för de mest olika latitu- 

 der; men derigenom minskas icke det teoretiskt origtiga i 

 de antaganden, som ledt till den orimliga slutsatsen, att mas- 

 san af en kropp vore till en viss grad beroende af latituden. 

 Den svenska vägningsmetoden innehåller således i det fram- 

 ställda afseendet en origtighet, som endast derigenom kan 

 rättas, att denna, redan förut nog invecklade metod ännu 

 mera försvåras, i det att normal-luften definieras genom en 

 qvicksilfverpelare af konstant tyngd, d. v. s. af olika höjd 

 för skilda orter. 



I slutet af Professor Edlunds afhandling antages, att 

 franska kilogrammen skulle hafva tvenne skilda värden, ett 

 lagligt och ett praktiskt. 1 förhållande till det förra vore 

 svenska skålpundet = 0,4250122, i förhållande till det sed- 

 nare = 0,4250758. — Af hvad jag anfört om de för skilda 

 länder förfärdigade kilogrammer, framgår likväl som ett obe- 

 stridligt faktum, att kilogrammen icke har mer än en stor- 

 lek, som bestämmes genom massan af franska prototyp-ki- 

 loyrammen. De tvenne nyss anförda reduktions-talen be- 

 teckna således icke två olika kilogrammer, utan tvenne olika 

 svenska skålpund; till de förut omnämnda tvenne svenska 

 skålpunden kommer således nu ett tredje. Att verkligen så 

 är, finner man tydligt deraf, att uti en nyligen utgifven svensk 

 reduktions-tabell för vigter (Femställiga logarithmtabeller af 

 A. F. D. Wackerbarth, Upsala 1867, sid 217) alla frem- 

 mande vigter blifvit. i stöd af Professor Edlunds slut-på- 

 stående, jemförda just med detta tredje svenska skålpund, 



