53 
öfvergång i betydelse äger rum på det indogermaniska språk- 
området, något som jag äfven påpekat. Fettet skulle i så 
fall fått sitt namn af dess skinande egenskap. På enahanda 
vis har finskan benämt en strimmig eller spräcklig oxe eller 
ko kaili, kailio, en hvit oxe koivas, koivio, samt björken för 
dess hvitglänsande stam koivu, hvilket ord ingalunda är blott 
en ”oegentlig och poetisk benämning” såsom A. förmodar, 
utan lika regelrätt och vanligt bildadt som t. ex. kajava och 
de flesta substantiver. Uppenbarligen är det en diminu- 
tivform af ett obrukligt adjektiv koiva glänsande, hvilket 
äfven ingår i koivas. Här förtjenar anmärkas, att Budenz 
i sitt Magyar-Ugor szötår 130 ställer äfven kuu måne = 
mordv. kov, kou, ung. hö för hava i förbindelse med samma 
rot som ingår i koi, koivu, kaje (jfr min ordbok n:o 214), 
hvarigenom hvarje formell betänklighet med afseende å för- 
bindelsen af kuu fett med denna rot vore undanröjd. — Att 
kuuja vore en ”förfinskning”?, d. ä. lån af det lappska goai- 
gem hanlax förekommer ej sannolikt. Lappska diftongen oai 
motsvaras i finskan af a? och ot, hvarjämte ordet såsom lån 
väl fullständigare bibehållits såsom kaikama, koikama eller 
någonting liknande. Måhända är det dock utveckladt ur nå- 
gon annan rot, såsom det lappska ordet synes äga samband 
med roten i fin. koikero slingrande varelse, koikata kretsa, 
slänga sig; för utredningen häraf fordras dock ytterligare 
undersökningar. 
N:o 39. A. erkänner icke derivationen af kantele så- 
som diminutivform af Kkansti, dels emedan detta instrument 
ej har något som kunde kallas lock, dels emedan finskan ej 
ägde en diminutiv härledningsform lehe. Hvad suffixen vid- 
kommer anför han sjelf siekale, retale, retkale, ehuru han 
henämner dessa ord ”halfonomatopoetiska”, ”hvilkas deriva- 
tionsbetydelse är dunkel”. Klart är dock, att siekale på 
samma sätt hänger tillsamman med siekata (detta må sedan 
vara genuint eller lånadt såsom Lönnrot antyder), som sie- 
pale med siepata samt sipale med sivata, sipaista. Sipale 
har dessutom biformerna sipala och sipakka, såsom bredvid 
retkale finnes ett retka med samma betydelse och jämte 
