172 
mellan de båda bakre D, och DD) lika med dubbla diop- 
triska fokaldistansen; tillfölje häraf är 
by 0 BOR 1 = SARA 
eqvationen 5a gifver derföre 
AA NER frn rd 
(NE SR CNE RE EPA Dp 
eller efter några transformationer 
NI+GL+0 =, 
d. v. s. eqvationen 5b. Då sålunda dessa eqvationer ömse- 
sidigt betinga hvarandra, så afse vi i det följande egentligen 
endast den ena af dem, nemligen eqvationen 5a, som hän- 
för sig till det inre dioptriska paret. 
Med tillbjelp af dessa eqvationer 5a eller 5b kan det 
centrerade systemets dioptriska förmåga bestämmas. Eqva- 
tionen 5a är nemligen eqvationen för en lins, hvars dioptri- 
ska fokalafstånd är lika med L. Tänkes derföre' det gifna 
systemet substitueradt af en lins, hvars inre dioptriska punk- 
ter och foci sammanfalla med de liknämniga punkterna i sy- 
stemet, så bestämmer denna lins de konjugerade punkternas 
läge alldeles på samma sätt som det gifna systemet: dertill 
sammanfalla äfven de yttre dioptriska punkterna i båda sy- 
stemen med hvarandra. Det gifna systemets och linsens bry- 
tande förmåga är derföre densamma och bestämmes af det 
gemensamma dioptriska fokal-afståndet F) 
Men i det allmänna fallet, då hufvud-fokalafstånden 
hafva ohka storlek, äro härvid det gifna systemet och den 
substituerande linsen eqvivalenta endast med afseende på de 
konjugerade punkternas läge, deremot icke med afseende på 
bildernas storlek och ställning. Den substituerande linsens 
hufvudpunkter sammanfalla nemligen ieke med det gifna sy- 
stemets hufvudpunkter, utan med dess inre dioptriska punk- 
") Häraf synes att den metod Giraud-Teulon begagnat (Annal. 
dOculistique, Année 1875) för beräkning af ögats dioptriska förmåga, 
— nemligen af dess bakre hufvud-fokalafstånd —, icke gilver rig- 
tigt resultat. 
