101 
motsvarande ett sekundärt prisma (co P3 = 310) eller det 
hexagonala prismat (oc P2). 
Enklare äro de figurer (fig. 6) som den plana musco- 
viten från Kimito (III, 14 1. ce. p. 47) företer. Här kan man 
icke heller så tydligt som hos föregående skönja den trikli- 
niska formen, men här häntyder deremot en annan omstän- 
dighet på att äfven denna muscovit har en triklinisk mole- 
kularform nämligen den trådiga spjelkbarhet, som synes re- 
dan under vanliga förhållanden parallelt med en af de inter- 
mediära riktningarna (130), men ännu tydligare efter etsning 
med fluorvätesyra. Denna kan icke förklaras med antagande 
af kali-glimmerns rhombiska eller monokliniska natur, men 
förklaras lätt genom dess hänförande till det trikliniska syste- 
met, likasom orthoklasens delvis ensidiga prismatiska spjelk- 
barhet lätt förklaras derigenom, att den till större delen ut- 
göres af triklinisk mikroklin och albit. Af i en föreg. af- 
handling medd. figur (1. ce. III, 14 fig. 6) finner man äfven, 
att enhvar af de tre med hvarandra förenade individerna med 
prisma till tvillingsyta ytterligare måste tänkas såsom tvil- 
lingar med makrodiagonalen eller opt. axeln såsom tvillings- 
axel. 
I allmänhet förete de af mig undersökta muscovitar- 
terna liknande rhombiska, icke hexagonala, trigonala eller 
rhomboöädriska figurer, så att de öfverhufvudtaget lätt skiljas 
från biofit- och phlogopit-arterna. Dock kan ofta äfven hos 
dem iakttagas individuela skiljaktigheter, så att man genom 
etsfigurerna, erhållna på analogt sätt, stundom kan skilja 
museovitarter från olika fyndorter från hvarandra. Så t. ex. 
förete etsfigurerna hos en grönaktig muscovit från Mcerefjer i 
Norge en i allmänhet ännu tydligare monoklinisk prägel, deri- 
genom att på ena sidan endast prismat ooP med 1202 vinkel 
omkr. symetrilinien förekommer, hvaremot på andra sidan oP3 
med 60? vinkel i denna riktning nästan uteslutande är rådan- 
de, Hos en hvit muscovit från Ilmen-berget vid Ural kunna 
de yttre konturerna af etsfigurerna icke skönjas, emedan de 
äro tätt omgifna af strålar uppkomna genom de derifrån ut- 
gående och med hvarandra konvergerande spjelkningslinierna; 
