141 
= — 6 tält och den senare = (— TY Tee alltså är 
A,g = Åsgy. 
Underdeterminanterna till 4 af andra ordningen bilda 
klura) rader och lika 
18 
många kolumner) och detsamma gäller i allmänhet om un- 
derdeterminanterna af hvilken ordning eller grad som helst. 
Så ofta A försvinner, äro elementen i D radvis (1. ko- 
lumnvis) proportionela, så att 
2 2 2 
Ai, 409 — Aj0=—=0, Ajj 433 — 4i3=0, Ag 33 — 4is =0,). ++ 
Häraf följer att i detta fall: 1:0o principal-elementen A,,, Åsa, 
«Ånn ! D alla hafoa samma tecken, såvidt de ej äro noll, 
samt 2:o att om något af principal-elementen försvinuer, 
alla i samma rad eller samma kolumn dermed befintliga 
element tillika äro noll. Summan Aj, + dot: -: + Ann 
af principal-elementen kan sålunda icke vara noll utan att 
samtliga element i systemet D samtidigt försvinna. 
likaså ett symmetriskt system (med 
10. När elementen i ett symmetriskt system, sådant 
som D, äro radvis proportionela, äro » bland dem tillräck- 
liga att bestämma de öfriga och de 2»? elementen måste då i 
allmänhet kunna uttryckas genom 2» oberoende parametrar. 
För att detta må ske på ett fullt symmetriskt sätt, införa vi 
n hjelpqvantiteter A,, 43,... 4,, hvilka vi definiera på föl- 
jande sätt. Om principal-elementen äro positiva och Ay, 
icke" försvinner, sätta vi 
Aj = 4, di, Ajo = Aj Ad, > > Ain = Ar An 
Qvantiteterna A,, As,...4,, blifva härigenom bestämda så 
när som på tecknet för en af dem, hvilket får tagas efter 
behag. Vi låta exempelvis A, vara positiv och således be- 
teckna det absoluta värdet af V A,,. Samtliga element i D 
kunna då enkelt uttryckas i dessa » qvantiteter. Man har 
nemligen 
Ar Arg = Apr is 
eller med användning af de nyss satta relationerna 
