VI 



den punkt på himlahvalfvet, från hvilken meteorerna sken- 

 bart utgingo, lemna intet tvifvel öfrigt, att dessa tillhörde 

 den Biela'ska kometen, hvarigenom alltså en ny bekräftelse 

 af Schiaparellis upptäckt angående stjernfallens sammanhang 

 med kometerna blifvit vunnen. Bielas komet, som har en 

 omloppstid af 6^/3 år, delade sig, såsom bekant, 1846 i två 

 skilda kroppar, hvilka 1852 befunnos hafva ytterligare af- 

 lägsnat sig från hvarandra. Sedermera har kometen oak- 

 tadt sorgfälliga efterspaningar ej kunnat återfinnas, sannolikt 

 emedan den påbörjade sjelfdelningen än vidare fortgått. 

 Dess bana korsar jordbanan i den punkt, der jorden befin- 

 ner sig den 27 November, och kometen förväntades sistlidet 

 år till sitt pei'ihelium kort före denna tid. Ett sammanträf- 

 fande med en komet, hvilket i fordna tider ingaf mensk- 

 ligheten så stor farhåga, synes således i verkligheten nu 

 hafva egt rum, utan att vi deraf haft någon känning. 



Hr MÄKLiN omnämnde ett ovanligt zoologiskt fynd, för 

 hvilket d:r A. Brandt redogjort vid Vetenskaps Akademiens 

 i S:t Petersburg sammanträde den 5 sistl. September, beståen- 

 de i ett fossilt fogelägg, funnet för omkring 15 år sedan flytan- 

 de på vatten i närheten af Cherson. Ägget, som är större 

 än ett strutsägg, tillhör en obekant fogel, åt hvilken Brandt 

 gifvit namnet StruthioUthus Chersotiensis. Dess form är så 

 fullständigt elliptisk, att man knappt kan afgöra, hvilkendera 

 sidan utgör den trubbiga polen. 



Den 20 Januari 1873. 



Föräringar till Societetens bibliotek hade ingått från 

 Vetenskaps-Akademierna i Berlin och Munchen, Geogra- 

 fiska Sällskapet i S:t Petersburg, Société des Naturalistes 

 i Moskwa, Naturwissenschaftlicher Verein i Bremen, Anthropo- 

 logische Gesellschaft i Wien, Astronomische Gesellschaft, Na- 

 turforschende Gesellschaft i Ziirich, Société Malacologique i 

 Briissel, d:r Szontagh i Pesth samt Finska Litteratur-Sällskapet. 



