18 



gasers spectra uti Geislevska rör, men ingen öfverensstäm- 

 melse kunde förmärkas: det röda bandets läge bestämdes 

 dock till våglängden 6279. 



De af hr ZuUner vid detta tillfälle uttalade åsikter korn- 

 ma att senare tagas i öfvervägande. 



I Skotland (Aberdeen) analyserades ett polarljus af 

 loi'd Lindsaj den 21 Aug. 1871 *}, hviiket bestod af silfver- 

 hvitt ljus utan några röda strålar eller flammor. Frän alla 

 delar af himmelen kunde den ofta nämnda gula linien iakt- 

 tagas med framstående klarhet, med undantag af södra ran- 

 den af horizonten. Då spektroskopet riktades mot nord- 

 vest varseblefvos följande linier : 



l:o. En fin välbegränsad linie mera brytbar än D. 

 2:o. En linie lifet mera brytbar än F väl begränsad åt det 



röda fältet, men obestämd åt andra sidan. 

 3:o. Ett bredt band, med obestämda gränser, litet mindre 



brytbart än G. 

 4:o. En linie nära £", klart lysande i midten, men med 



ojämna kanter; den bör vara nära linien 1474 af sol- 

 kronan (våglängd omkring 5316). 

 5:o. Ett blekt band, sammanträffande med b utsträckande 



sig åt båda sidor derom (våglängd 5172). 



De mest omfattande och noggrannaste forskningar om 

 beskaffenheten af polarljusets spectrum äro utan tvifvel de, 

 som blifvit utförda på Bothkamper observatoriet nära Kiel 

 af hr H. C. Vogel och hr d:r Lohse ^). Försedd med ett ut- 

 märkt stjernspektroskop, tillhörande ett elfva tums eqvator- 

 eal instrument, har denne forskare efter införda ändamåls- 

 enliga förbättringar af instrumentet för ändamålet, verk- 

 stält mätningar och bestämningar af polarljusets spektral- 

 linier med en grad af noggranhet, som förut ej blifvit upp- 

 nådd på detta fält. 



De nämnda förbättringarna angå förnämligast det sätt, 



') Ardxives de Geneve. Nov. 1871, N:o 167, Tom. 4?.. Ann. 

 de Ch. et de Pliys. Juin 1872, T. 2G, pag. 272. 



■") Pogg. Ann. CXLVI. 1872, N:o 8, pag, 569. 



