48 



alla de observatioiiei' jag varit i tillfälle att göra, tala med 

 bestämdhet härför. Dessa spectra betingas af den olika ka- 

 rakteren hos den elektriska urladdningen. 



De särskilda spectra utgöras af: 



l:o. Den gula linien och de derpå följande ända till F 



3:o. Den röda tilUsammans med föreg. spectrum delvis 

 försvagadt 



3:o. De violetta banden tillsamman med l:o. 



Det första spektret, som oftast består endast af den 

 gula linien, tillhör den diffusa polarljusbågen och de särde- 

 les svaga ljusföreteelser omkr. fjellkammar och vid jordytan, 

 som ofvan blifvit beskrifna. Äfvenledes visar det sig då po- 

 larljusurladdningen sker uppåt från bågen i form af breda 

 böljande ljuskast. 



Det andra spektret framträder, då polarljuset visar sig 

 som en bred röd flamjiia; 



och det tredje nästan alltid uti de mångfärgade strålarne, 

 synnerligast då dessa med hög ljusintensitet sammanlöpa och 

 bilda kronan. 



Orsaken till denna olikhet hos spectra måste sökas uti 

 den elektr. urladdningens beskaffenhet, som åter är beroen- 

 de af elektricitetens tension och mediets ledningsförmåga. 

 Tänker man sig en viss qvantitet elektricitet uti atmosferens 

 högre regioner, hvilken nått den spänning att en utjämning 

 emot jorden måste inti-äffa, så kan detta ske, antingen i 

 form af gnista eller långsam fortledning. Om isolationen är 

 god, så inträffar det förra, och man har en blixt, är den der- 

 emot ofullkomlig, så följer en fortledning af elekti*iciteten, 

 analog med den, som förekommer i luftförtunnadt rum. Det 

 är ingalunda sagdt att denna utjämning under hela den bana, 

 som af densamma genomgås, förblifver densamma, ty likasom 

 man kan iakttaga att blixten går från ett molnlager till ett 

 annat, så måste man äfven antaga att den långsamma ur- 

 laddningen i polarljuset kan öfvergå från ett luftlager till 

 ett annat. Att den då på sin väg kan möta medier af myc- 

 ket olika ledningsförmåga, följer af atmosferens variabla 

 tryck och fuktighet äfvensom att denna olikhet kan i väsendtlig 



