58 



betecknar /^ medeltalet af alla observerade trådlängder, 

 fifif" •••• ^® skilda observerade längderna, 

 m antalet af observerade längder, 

 T intervallen, efter hvilken afläsningarne fortgå, 

 h varvid förutsattes, att den är konstant, 



så bildar man summan: 



N= (/-/o) + 2(/'-/o) + 3(r-../;) +. .. 



+ (;m-1)(/--1-/J; 



då fås det sannolikaste värdet på y genom formeln: 



_ — Gat 



^ ~~ m{m—l) (m + 1)/o t' 



Med detta värde korrigerar man först antingen hela 

 skalan eller endast den del, för hvilken en kontinuerlig för- 

 ändring af ofvanbeskrifna art äger rum. Äfven i händelse, 

 att mera invecklade korrektionsformler, som t.e.yt'^ -\- zt^ 

 antagas, kan slutresultatet efter minsta qvadratmethoden hän- 

 föras till analoga slutna expressioner, men de blifva då allt- 

 för vidlyftiga, för att med nytta kunna tillämpas. Bildandet 

 af koefficienterna för ^, z etc. leder i allmänhet till summe- 

 ring af serier af formen P* -j- 2** -|- 3" -f- • • -j ^®^" ^^ beteck- 

 nar ett helt positivt tal. 



Tillägg. 



Det torde ej vara ur vägen att vid detta tillfälle på- 

 minna om en af framlidne Professor G. G. Hällström af- 

 fattad afhandling med titel : Anmärkningar angående ther- 

 mometrars förfärdigande och bruk, under inseende af G. G. 

 Hällström utgifne af E. Bergenheim. Åbo 1823. Hällström, 

 som var stor sakkännare i detta ämne, beskrifver först, huru 

 man är i stånd att från qvicksilfret i röret afskilja stycken 

 af bestämd gifven längd; dock bör härvid anmärkas, att hans 

 förfaringssätt, såsom han sjelf medgifver, icke alltid kan till- 

 lämpas. Åtminstone har jag funnit, att det icke vill lyckas 

 vid thermometrar med platta rör. Sjelfva kalibreringsme- 



