Kyröskosken synlyraä-aiasta. 



Esittänyt 

 Y r j ö K o s k i n e n. 



Toisinaan, eikä suinkaan aivan harvoin, on tapahtunut, 

 etta eri tieteet voivat tarjota toisillensa apua ja johdatusta. 

 Semminkin övat luonnontieteet monta kertaa olleet historialle 

 ja muinais-tieteelle suureksi hyödjksi, joskus kenties on myös- 

 kin historia osannut antaa osviittoja luonnon-tutkimukselle. 

 Viime-mainitussa tarkoituksessa pjydän saadakseni tässä e- 

 sittää muutamat arvelut mainion Kyröskosken syntymä-aiasta. 



Kyröskosken niaatieteellinen asema näkyy tähäu liite- 

 tystä Itartasta. Kyrösselän eteläisestä päästä lähtee joki, 

 joka puolen uutta virstaa niskastansa puhkaisee Hataraselän- 

 teen kallio-salvat ja 70 jalan putouksessa syöksyy alankoon. 

 Tästäpä joki jatkaa jouksuansa etelään noin 4 uutta virstaa, 

 kunnes se Hämeenkyrön kirkon kohdalla purkauu kapeaan 

 järvi-jaksoon. Näidenkin vesieu suunta on pohjasta etelään, 

 ja peninkulman päässä ne purkauvat isompaan Mahnalan- 

 selkään eli Aliionselkään, josta viinnein koko tämä vesistö 

 Siuronkosken kautta vuotaa ålas Kuloveteen. Aliionselkään 

 tulee sen ohessa eras koillinen lisa- vesistö, jonka latvat pai- 

 koittain eivät ole aivan kaukana Kyrösselän itäisimmistä 

 lahdelmista. Tämä sivu-vesistö alkaa Karhejärvestä ja tulee 

 siitä Lavajärveen, josta pienoinen joki useiden koskien lä- 

 pitse juoksee ensin Sarkkilanjärveen, sitten Lemmakkaan ja 

 vihdoin Alhonselän koilliseen kulmaan. Koko mittå Lava- 

 järvestä Aliionselkään on ympäröitty korkeilla kunnailla, 

 joiden välitse väylä näyttää olevan uurrettuna paljoa suureni- 

 paa vedenkulkua varten kuin sen nykyistä. 



