62 



järveen ja siitä Sarkkilanjärveen asti ei ole nykyään eri- 

 näisiä kyliä, eikä tämä seutu nä'y vanhimpanakaan aikana 

 olleen asuttu. Mutta kaliden puolen Sarkkilanjärveä ja Lem- 

 makkaa on kyliä tiheässä: Palonkylä ja Sarkkila, Sasi, Muo- 

 tiala ja Lemmakkala, joita yhteisellä nimellä sanotaan "^"^Lo- 

 penkulmaksP . Sitä vastoiii kyläkunnat pitkin nykyistä pää- 

 väylää, Alhonselästä ylöspäin nykyisen emäkirkon seutuihiii 

 asti, eivät ole aivan tiheässä eivätkä kanna mitään erinomai- 

 sempaa vanhuuden mainetta. Tietysti ei kuitenkaan sovi 

 epäillä, etta tärna kaita järvi-jakso on vanhastaan olemassa 

 ollut; mutta se on saattanut päätyä umpiperään nykyisen 

 emäkirkon tienoilla, ja semmoiseen avveluun antaa jotakin 

 tukea nimi ''''Kj/rösjjohja'" ^ joka nykyään on kyla tämän jär- 

 vijakson ylisessä päässä, mutta arvattavasti oikeastaan on 

 merkinnyt itse vesijakson perimmäistä lahdelmaa. Joen var- 

 vet emäkirkosta ylöspäin Ryrösselkään asti eivät nä'y olevan 

 vanhaa asutusta; itse joensuussa on nykyään Pappila (kir- 

 kon kanssa) toisella puolella jokea, ja Uskelan kyla toisella; 

 muut joenvarret kuuluvat näiden ja kahden kaukaisemman 

 kyläkunnan tiluksiin. Joen ylisessä päässä lähellä Kyrös- 

 koskea on ainoastaan kaksi torppaa. Pappilan suhtoen, jon- 

 ka tilukset ulottuvat pitkin joen koko mittaa, ensin toisella 

 ja sitten toisella varella, on jo mainittu, etta se vanhaan 

 aikaan, niinkuin emäkirkkokin, oli Wiljakkalassa ollut; västa 

 16:nnella sataluvulla Kristiina kuninkaan aikana, kun Ikalinen 

 jo oli eri pitäjäksi eroitettu, siirrettiin Kyrön emäkirkko ny- 

 kyiselle paikallensa ja kirkon kanssa seurasi kirkkolierrankin 

 asunto. Luultavaa on, etta Pappilan nykyiset avarat ålat 

 (niitä on neljättä tuhatta tynnyrin-alaa) sitä ennen olivat 

 olleet Wiljakkalan kylan metsä-alaa, — seikka joka tuskin 

 olisi mahdollinen, jos vesien vanha pää-väylä olisi tästä 

 kulkenut. 



Muinaisista asutus-suhteista on meillä, paitsi nämä mui- 

 nais-tarun viittaukset, muitakin todistuskapjjaleita, jotka mie- 

 lestäni vievät samoille perille. Suomen valtio-arkistossa säi- 

 lytetään vanhat maakirjat Kustaa Waasan aioista asti, ja 

 niistä saadaan muun muassa selko paikkakunnan muinaisesta 



