64 



kyisen emäkirkon tionoilla eli oikeastaan tuon ennen mai- 

 nitun järvi-jakson viimeisessä perässä, '"'Kyröspohjassa*''', yh- 

 tyivät kaikkien neljän neljäskunnan rajat. Alhon neljäs- 

 kunta ylöttyi pitkin täta järvijaksoa Kalkunmäkeen ja Ky- 

 röspohjaan asti, mutta ei joensuuhun ja Uskelan kylään. 

 Wiljakkalan neljäskunta käsitti Kyrösselän itä-rannat, mutta 

 sen luonaiset rajat ulottuivat länsi})uolelle nykyistä Kyrös- 

 koskea ja jokea kirkkojävveen asti, jossa Uskelan ja Tuok- 

 kolan kylät (sekä niiden välillä olevat nykyisen Pappilan 

 maat) siihen luettiin. Kummallisin oli Aureen ja Lahden- 

 pohjan neljäskuntien laita. Jälkimäinen käsitti oikeas- 

 taan Kyrösselän lounaiset rannat ja lahdelmat, mutta sen 

 takamaat ulottuivat Kuotilaan ja Tokoisiin eli niinmuo- 

 doin nähtävästi ■'''Kyröspohjan'''' rantaan. Myöskin Aureen 

 neljäskunta, Kyrösselän pohjois-pää, näkyy omistaneen la- 

 veita metsämaita lounasessa, Lahdenpohjan neljäskunnan ta- 

 kana; sillä se seikka, etta Pyöräniemi, Hirvola, Järvenkylä, 

 osa Kuotilasta ja Tokoisista sekä nuo kaukaiset Pukara, Pa- 

 rila ja Haukijärvi, kaikki Aureesen luettiin, on mahdoton 

 muuUa lailla selittää, kuin etta nämä kylät olivat syntyneet 

 Aureelaisten takamailla. Itse Kyrösselän luonais-rannassa 

 olivat näiden kahden neljäskunnan alueet sekaisiin: Hirvola, 

 Pyöräniemi, Osara ja osa Urtiaista luettiin Aureesen, mutta 

 muut rantakylät: Kostula, Räystö, muu Urtiainen ja Untila, 

 kuuluivat Lahdenpohjaan. 



Näiden muinais-tarun ja hallinnollisen jaon antamain 

 tietojen nojassa voimme paikkakunnan vanhimman historian 

 suhteen tehdä seuraavat varsin todennäköiset arvelut: 



Kyrösselkä purkasi vetensä aikuperäisesti Wiljakkalan 

 lahdesta (kenties Hanhijärven kautta) Lavajärveen ja siitä, 

 tuofa pitkää, nyt jotenkin pientynyttä jokea myöten, Alhon- 

 selkään. Ensimäinea asutus tapahtui Wiljakkalassa, niin- 

 muodoin siinä paikassa, mista joki silloin alkoi. Siirtokun- 

 nan nimi oli Kyrö, ja siitä tuli itse järvelle nimi Kyrösselkä. 

 Wiljakkalasta asutus levisi järven muihinkin rantoihin, ensin 

 Kilvakkalaan Lahdenpohjassa, sitten kenties Aureen-lopelie 

 pohjasessa, ja vähitellen muihinkin rantakyliin. "Västa sen 



