66 



ålas; kun se joen suussa vihdoin rantaan pysähtyi, niin pää- 

 tettiin sille kuhdalle asettaa kirkko. Siihen aikaan siis koski 

 ja joki olivat olemassa. 



Tarkenipi aiau-inäärä3's, milloin Kyröskoski oli synty- 

 nyt, ei ole nyl^yääii saatavissa. Miiiun tietääkseni Kyrös- 

 kosken ninieä ei ta\ata historiallisissa lähteissä ennen vuotta 

 1645, jolloin Wexionius'en kertomuksen mukaau (Epilome 

 Descriptionis Sueciäi, Lib. I, cap. XXXIII, 4) se Joulukuussa 

 melkein kahdeksaksi viiorokaudeksi oli tyrähtynyt juokse- 

 masta (vrt. Histor. Aikisto III, siv. 186). Samaa Wexionius 

 muutoin juttelee useista Häineen ja Satakunnan pienemmistä 

 koskista viiosilta 1596, 1597 ja 1598, mutta niiden luvussa 

 ei ole Kyröskoski. Tästä seikasta sopisi arvata, etta viime- 

 niaiuituina vuosina sitä ei vielä olemassa oUut, ja etta se 

 kenties syntyi västa 16:nnen sataluvun alulla eli samaan ai- 

 kaan kuin edellisessä mainittu Ihari. Mutta toisella puolen 

 on huomattavaa, etta kun Iharin tapauksesta on säilynyt 

 selvä niuisto ja vuosilukukin (nimittiiin 1604), olisi toki vie- 

 läkin paremmalla syyllä Kyröskosken alku aika-kirjoihin tul- 

 lut. Luultavaa sen vuoksi on, etta tännä tapaus on lykättävä 

 liämärämpään muinaisuuteen, vuosisata tai toista taakse- 

 päin, vaikka likempää aian-määräystä ei käy asettaa. 

 Ainoastaan sen tahdon lisätä, etta Kyröskoskeen ei ole lii- 

 tetty mitään tarua, joka viittaisi kaukaisirnpaan muinaisuu- 

 teen. Kokkakoskesta esm., joka on tuossa arvatakseni alku- 

 peräisemmässä väylässä alipuolella Lavajärveä, kerrotaan 

 eras piru-tarina (ks. Kertomus Hämeenkyröstä, Suomi 1851, 

 sivv. 23, 24), mutta Kyröskoskesta ei mitään senlaatuista; 

 sillä Malakias Kostianderin runoelma ^""Jaako Kyröskosken 

 Poltissa kerran*''' ei perustu tietääkseni mihinkään kansan- 

 tarinaan. 



Waan jos, niinkuin tässä ölen koettanut osoittaa, historial- 

 liset teko-asiat, varsiokin asutus-seikat, todistavat, etta Kyrös- 

 koski ei ole Kyrösselän alkuperäinen purkaus-väylä, vaan 

 on myöhemmin syntynyt, niin pitäisi luonnon-tutkimuksen 

 voida täta asiaa vahvistaa, jaiika itse paikalla tarkastellaan 

 sekä arvatun vanhemman väylän asemaa etta nykyisen väy- 



