I kilskriftsfrilgan. 



Anmälan af hr FR. l.ENORMANTS "Études Accadiennes", Paris 1873. 



I särskilda redogörelser öfver kilskriftsforskningens fram- 

 steg har jag redan haft tillfälle erinra derom, att inskri])tio- 

 nerna ej mindre i den mellersta kolumnen på de trilingva 

 achemenidiska monumenten, än på en mängd i det forna 

 Assyrien funna lertaflor, af de flesta och till stor del högst 

 betydande röster inom vetenskapen anses \ai'a affattade på 

 ett s])råk, hörande till den turanska familjen. Det arbete, 

 hvars titel läses härofvanföre, delar i allo denna åsigt, och 

 då det tyckes egnadt att föra frågan ett godt stycke fram 

 mot dess definitiva lösning torde ett något fullständigare re- 

 ferat ur detsamma icke sakna intresse hos oss. Med Akka- 

 diska har man nämligen i England, efter Hincks föredöme, 

 hvilket numera äfven i Frankrike vunnit efterföljd, börjat 

 förstå samma språk, hvilket Oppert, för att på en gång an- 

 ge dess förekomst i tvåflodslandet (Kas-dim = Mesopotamien) 

 och dess slägtskapsförhållanden, kallat Kasdo-scythiska. Be- 

 träffande namnet vill jag redan här erinra, att Oppert sjelf 

 i de föreläsningar han håller i College de France uttalat sig 

 derhän, att, om någon förändring är af nöden, ifrågavarande 

 idiom hellre bör heta Soumeriska än Akkadiska, emedan af 

 de tvenne bredvid Assur nämnda folken, Soumir och Akkad, 

 det förra, icke det senare varit kilskriftens egentliga och 

 första uppfinnare. 



Herr Lenormants arbete, hvilket tillsvidare blott utgif- 

 ves i omsorgsfullt autograferadt manuskript, är beräknadt att 

 blifva mycket omfattande. Af dess 1 tom hafva 2 häften 

 hittills kommit mig tillhanda; de innehålla på tillsammans 

 350 sidor i största qvartformat en fullständig grammatik, 



