93 



nens hela mekanism består nämligen hiifvudsakligast i sub- 

 jekts- och objekts-pronominas inkorporering i verbet samt 

 bindande än framför, än efter roten. Man åtskiljer 8 gene- 

 ra verbi, nemligen 1) Activum, der roten blir oförändrad 

 och all agglutination (med undantag af tecknen för partici- 

 pium och pluralis) sker frammantill: 2) Freqventativum, för- 

 dubblar roten, flekterar som föregående; 3) Negativum in- 

 korporerar negationen nu, roten oförändrad, nunik ^''han har 

 ej existeraf'' af nu-ni-ik^ af roten ik; 4) Negativt freqventa- 

 tivum, förening af 2 och 3; 5) Ett annat Negativ, som in- 

 korporerar we; 6) Passiv, som egentligen har reflexiv bety- 

 delse och i Assyriskan alltid återges med Niphal, förändrar 

 ej roten, men tager all agglutination efterut, — således mot- 

 satt till aktivum, enumu ''''jag är herre"'"' af enu;^ 7) Passivt- 

 freqventativum; 8) Passivt-negativum med me. 



Öfversigtligheten försvåras betydligt derigenom, att 

 hvartochett af ofvannämnda genera kan gifva npphof åt 7 

 sekundära former, hvaraf en totalsumma af 56 (måhända i 

 vissa fall tillochmed 63) verbstammar resulterar. De sekun- 

 dära formerna äro: 1 den enkla; 2 den kausativa, i Assyri- 

 skan återgifven med Schaphel, bildas genom partikeln tan^ 

 hvilken ifall föregående pronomen utljuder konsonantiskt 

 förändras till da\ partikeln prefigeras till roten, men före- 

 gås sjelf af inkorporeradt subjekts- och objekts-pronomen, 

 indarik ^'han har gjort'"*, egentligen "'"'han har åstadkommit 

 existera"""", af roten ik\ 3 den reci])roka och kooperativa, ge- 

 nom partikeln ra (dativtecknet i nomina), som prefigeras 

 till roten efter subjektspronomen; 4 den transitiva, med par- 

 tikeln su^ egentligen betydande "'"'hand"'' och "'^gifva'"'; 5 den 

 intensiva, inkorporerar på engång subjekt och objekt; G den 

 intensivt-transitiva, är sällsynt; 7 den augmentativa, med 

 partikeln imme, som egentligen betyder ""'omätlighet'"". 



Modi äro 8: indikativ, indikativ 2 (konditionalis), 

 prekativ, prekativ 2, infinitiv, gerundium, supinum och par- 

 ticipiuni, — de 4 sistnämnda nominala, gerundium med ta, 

 supinum med la, det förra således egentligen en lokativ, det 

 ggnare en lokativ komitativ. Deremot äro Te mpora blott 2; 



