94 



3(1 p.) andabse, (2 p.)inmunse, (3 p.) innase etc, men 

 efter ord på vokal: (1 p.) nidabse, (2 p.) nimunse, (3 p.) 

 ninse, ninahse etc. ; i presens, sg. 1 (2 p.) mnmunsé, (3 p.) 

 munasS, tmmsé etc. Freqventativum med inkorporeradt objekts- 

 pronomen heter i form 1, preter. sg. 1 (2 p.) mumunsese, 

 (3 p.) mimasese o. s. v. — Man kunde, såsom en 2 konju- 

 gation anse de verb, hvilka i roten slutande på konsonant, 

 fördubbla denne i presens, med efterföljande prolongations- 

 vokal; t. ex. aktiv., form 1, preterit. sg. 3 insem, pl. 3 in- 

 semmus, pres. sg. 3 insemmu, pl. 3 insemmnne; freqventativ., 

 form 1, pret. sg. 3 insemsem, pres. sg. 3 insemsemmu, form 

 2 kausativ., pret. sg. 3 indasemsem, pl. 3 indasemsemmus, 

 pres. sg. 3 indasemsemmu, pl. 3 indasemsemmune, o. s. v. 



IX. Verbum substantivum behandlas för sig. Någon 

 särskild egendomlighet utmärker dock h värk en gan "'Vara'''' 

 eller ik^ som af bemärkelsen '"'stå'''', Lat. stare, utvecklar den 

 af ■'^existera'''': ty de böjas båda fullkomligt regelbundet. Be- 

 greppet ^^icke vara"'"' kan återges genom separat pi'onomen, 

 föregånget af negationen nu^ t. ex. addamu mimen ""Mu är 

 ej min far''"', men det eger ock ett eget verb mea. Detta 

 förblir dels oböjligt och förstärkes af nu, eller negatio- 

 nen uteblir och böjningen sker sålunda: 1 p. meata, 2 p. 

 meazaemen, 3 p. meaene. Att mea är en derivation af ne- 

 gationen me är sannolikt, men mycket återstår ännu att un- 

 dersöka beträffande detta verb. 



X— XII. Partiklarna. I likhet med andra turanska språk 

 begagnar Akkadiskan Postpositioner, hvilka vi redan känna 

 från läran om deklinationen • här må tilläggas, att de äfven 

 förekomma i sammansatt skepelse, säta och säga ''i midten''', 

 anna ''"'ofvanför*''', o. s. v. Men högst oväntadt är, att Akka- 

 diskan dessutom eger Prepositioner, ä;? och Ä;/te "'^med'"', 5(^ 

 ■"^i midten"'^ m. fl.; de skola i sjelfva verket vara nomina, 

 följda af genitivus, t. ex. si ''^framför"''', egentligen ''"'öga'''', 

 ■'■'syn^'', såsom si gut "'^framföi-*'*' 1. "'''i åsyn af en oxe''\ Så bil- 

 das ock Adverben af nomina, nämligen dels med as, t. ex. 

 helas ■'"'i slutet'^*' af hela "'''sluf'', dels med hi, t. ex. galbi 'Väl- 

 deligen'*'' af gal ""Väldig"''', danhi "'"'mäktigf'' af dati^ dels med 



