95 



det lokativa Za; efter antal användes ofta täan ''''in summa"'''. 

 Bland Konjunktionerna är den oftast nyttjade, kopulan ?<a; 

 negationerna nii och me förekomma aldrig i separat ställ- 

 ning. 



XIII. Ur Syntaxen må ock några egenheter anföras: 

 a) genitiven följer alltid efter sitt nomen och adjektivet ef- 

 ter sitt substantiv; b) verbet följer regelrätt efter sitt objekt 

 och subjekt, ifall detta är utsatt; dock ske äfven undantag; 

 c) relativsatsen följer det substantiv, hvartill den hör; d) 

 postpositioner och pronomina suffixa till ett substantiv, som 

 regerar en genitiv eller har till sig ett adjektiv, ställes icke 

 efter substantivet utan efter geniliven eller adjektivet, t. ex. 

 sam helahiku ''"'för dess hela pris''', egentligen ''^pris-hel-dess- 

 för'\ 



XIV. Sista kapitlet innehåller några betraktelser öfver 

 Akkadiskans slägtskapsförhållanden. Härom 3'tti'as bl. a.: 

 '''Hvad omdöme man än må fälla om detta idioms närmare 

 eller fjermare förvandtskaper, synes det mig, att ibland hit- 

 tills kända språk Akkadiskan är att betraktas såsom typen 

 för en särskild grupp, en grupp, h vilken bör förenas med 

 den stora turanska familjen, tillochmed denna fattad i in- 

 skränktare mening, eller dess af Max Muller s. k. nordliga 

 förgrening. Hvad som ställer Akkadiskan för sig, är sam- 

 man varon af företeelser, hvilka hittills blott blifvit funna iso- 

 lerade i sinsemellan mycket olika tungomål, och hvilka 

 stundom synas nästan antipatiska"'"'. Med detta yttrande å- 

 syftas företrädesvis de kända fakta, att agglutinationen ofta 

 går ända till hvad man kallat polysyntetisin, utan att orden, 

 för att bättre inkorporeras, behöfva på något sätt stympas; 

 att kasus uttryckas genom postposilioner vid sidan af verk- 

 liga prepositiouer; att verbet i aktivum använder iJreforman- 

 ter i stället för afformanter, o. s. v. 



"'"'Dessa fakta"'"', fortsätter hr Lenormant, ""'tvinga oss att 

 anse Akkadiskan såsom förebild för en särskild grupp, hvars 

 plats är att söka i en större lingvistisk afdelning. De yttre 

 släiitf('»rhållandena synas mi"; föra allra närmast till de ua- 

 risk-bnska idiomen, ehuru till viss grad äfven mot Turkiskan, 



