96 



Mongoliskan och tillochnned Tungusiskan. Jag tror derföre, 

 att Oppert var ledd af en verklig inspiration, då han, sedan 

 år 1857, sade, att det språk, som talats af kilskriftens upp- 

 finnare, stod nära de för-ariska invånarnes i Medien samt 

 hör till den turanska familjen, äfvensom år 1859, att dess 

 mest betecknande drag röja slägtskap med den ugrisk-finska 

 gruppen''''. I förbigående erinrande om den stora mängd 

 identiska eller liknande ord, hvilka såväl af andre, som se- 

 nast af Sayce i förutnämnde afhandling blifvit samlade, an- 

 ser hr Lenormant för sitt syfte nog att blott gifva en kom- 

 parativ tabell öfver räkneorden för 1, 2, 5, 6 och 10 i 8 

 skilda språk af turanska stammen. Så heta i Akkadiska, 

 Finska, Estniska, Tscheremissiska, Mordvinska, Syrjänska, 

 Ostjakiska och Magyariska de resp. uttrycken för 1 : id^ 

 yksi, iits, ik, vaike^ ötik, it, egy, för 2: kas, kaksi, kats, 

 kak, kavto, kyk, kat, ket, för 5: sa (jemför esa = 15), viisi, 

 viis, vis, o. s. v. 



Det är dock, enligt hr Lenormant, icke i ordboken, de 

 turanska språkens enhetsprincip bör sökas, ty här måste de, 

 innan äfven för dem en lag sådan Grimm uppställt i läran 

 om ■'''die Lautverschiebung'' blifvit deducerad, tvertom blott gälla 

 som bevis, huru långt beslägtade tungomål på en lägre bild- 

 ningsgrad i ordförrådet kunna springa i sär, h varpå företrä- 

 desvis Ostjakiskan med dess många dialekter vore ett talan- 

 de exempel. Ett mer afgörande votum tillkommer gram- 

 matiken. Några enskildheter releveras. Vi veta redan, att 

 i nomina pluralis bildas genom mes och att detta egentligen 

 betyder ''"'myckef''; kanske är det blott en tillfällighet att i 

 Jakutiskan 7}iyz betyder ^''samling''\ Vigtigare är, att samma 

 formant, med bortkastadt m, i verbens pluralis uppträder 

 som es, alldeles liksom de hafva yas i Syrjänskan, yos i Vot- 

 jakiskan, t i Finskan, o. s. v.; isynnerhet då man erinrar sig, 

 att M. Muller på helt annan väg funnit, att den gammal ug- 

 riska pluralisändelsen var äs. Tillfälligt kan det icke hel- 

 ler vara, att de akkadiska postpositionerna till största delen 

 återfinnas i turanska språk, t. ex. det lokativa ta dels så- 

 som ta, dels såsom da, de, du, det ablativa na, som lutar 



