147 



lägre organiserade Schizotnycelenia, o. s. v. Det är, endast 

 slägtskapen, afliniteten, som, jemte en vidsträckt kännedom 

 om dessa yttersta regioner och naturforskarens ofta geniala 

 instinkt, kan vägleda vid den naturenliga anordningen, ty, 

 såsom redan sagdt är, några skarpa kännemärken gifvas icke. 

 Många olika skiljetecken mellan växter och djur, hemtade 

 från deras byggnad, utveckling och andra biologiska förhål- 

 landen, från deras kemiska sammansättning m. m., hatva 

 af forskarne framställts, men ännu har icke ett enda kunnat 

 uttänkas eller iakttagas, som under alla förhållanden hålkr 

 streck. Att omtala dem alla skulle föra oss aldeles för långt 

 på sidan af vårt ämne, vi må derför åtnöja oss med att ta- 

 ga i betraktande blott tvänne af de åtskiljande karakterna, 

 hvilka äro grundade i de begge olika organismernas eget 

 lif och derför mest handgri])liga, nen)ligen rörelsen och kän- 

 seln. Vi skola dock under fortgången af vår betraktelse 

 finna att ej heller dessa begge lifsyHringar, som äro så i 

 ögonen fallande hos djuren, saknas hos växterna, utan att 

 de äfven hos dem äro allmänna, ehuru stående på en lägre 

 utvecklingsgrad; skilnaden är nemligen här, såsom öfverallt 

 i naturen, ej qvalitativ, utan blott qvautitati\-. 



Allom bekant är att känseln hos djuren beror på när- 

 varon at en egen väfnad, kallad det sensitiva nervsystemet 

 och sammansatt af små nervcentra, ganglier eller nervceller, 

 hvilka medelst långa trådlika utskott sammanhänga sins- 

 emellan. Ett annat nervsystem åter, som, ehuru af nästan 

 samma byggnad, icke har någonting med känseln att skaffa, 

 utan med näringen, nutritionen, utgöres af de s. k. sympa- 

 tiska eller vegetativa nerverna och kan derför nu saklöst 

 • förbigås. Om någon känselnerv från ytterverlden mottager 

 ett intryck, fortledes detta medelst nervtråden till ett cen- 

 trum, som förer det direkt eller genom andra mellanligo-an- 

 de dylika till den nervcell eller celler, som till speciel upp- 

 gift äga att till sist mottaga detta samma intryck och om 

 så behöfves, åt kamrater af annan natur meddela derotn för 

 åstadkommande af den effekt som är afsedd med intryckets 

 inverkan på organismen. Inom denna organism råder sä- 



I 



