149 



relsevis sällan jKiträffa nägra som visa spär af känslighet, 

 åtminstone i någon högre grad. Visserligen äro äfven hos 

 dem sagda egenskaper, isynnerhet den senare, för det me- 

 sta bundna vid egna, ehuru blott föga utpräglade väfnader, 

 dock äro begge dessa företeelser knappt åtskiljbara, ithy att 

 en och samma cell eller cellförening tjenstgör för såväl den 

 ena som den andra, d. v. s. på en gång både for känseln 

 och rörelsen. Men måste nu denna fråga närmare granskas. 

 Åtskilliga plantor spridas öfver stora landsträckor, 

 men har detta intet att skaffa med någon slags rörelse hos 

 sjelfva växten, utan orsakas hufvudsakligen genom vindens 

 eller djurens medverkan. Såsom ett upj)l3'sande exempel 

 härpå må tjena den mångberyktade, redan i bibeln omtala- 

 de Jerichorosen (Änastatica hierochiuUica), en enårig ört, 

 nära beslägtad med löfkojan och vinterkrassen och som är 

 utbredd i sandöknarne från Sj^rien ända in i Sahara. Då 

 hon bär mogen frukt och vissnar bort, inböja sig de talrika 

 grenarne och bilda ett intrassladt nj^stan eller kula, som lätt 

 lossnar från den lösa sanden och af blåsten drifves vida 

 omkring, hvilket förklarar växtens stora utbredning. Många 

 frukter eller frön äro försedda med vingar eller fröpenslar, 

 så att de bortföras synnerligen lätt af vinden, andra åter 

 äro på ytan klibbiga eller bära talrika hakar eller styfva 

 borst, med hvilka de fastna i djurens j)els eller fjädrar och 

 medfölja dem under deras vandringar. Frömjölet öfverföres 

 af blåsten till pistillen hos många af våra vigtigaste odlade 

 och vilda växter, såsom hos de flesta af våra träd och sä- 

 desslagen^ häraf inses lätt skadan af ^Vegu i rågblomman"''', 

 hvaröfver våra landtmän dessvärre så ofta med skäl beskär- 

 ma sig. En i södra Europa allmän och i orangerier eller 

 aqvarier ingalunda sällsynt odlad vattenväxt, VaUis)ieria 

 spiralis, uppskjuter sin honblomma till vattenytan, hanblom- 

 morna bildas nere i vattnet, men lossna från skaftet och 

 flyta up]), först nu nående sin fulla utveckling och föras af 

 vågornas sqvalp till pistillen, hvarefter honstängeln, sedan 

 väl befruktningen är gjord, skrufformigt sammandrager sig. 

 Hos Orchideerna och många andra, hörande till vår flora, 



