23 353 



opstaacr el i Spidsen t.iiulcl Skæl iTiib. VI, fis. H o^ fif,'. 9). Sy(]-|{(if,'i'ne komme saaicdes 

 med Hensyn til Skaalskælli'ne Ml al Corluildi! si« III Noril-I{(if,'ene paa sainmi! Maade som 

 Cyclobalano/isis til Quercus. 



itluinsli'iric. Ilanblomslerne frembyde, ligesom hos Cupuliferernes Kamille i Al- 

 miiKJcli^iied, saaledi.'s o^'saa hos l$«gene ikke virsenlligc adskillende Mærker. De fleste 

 Arter have ligesom vor Hug et klokkedannet, 6-dell Hlomslerdække og G— 12 fremragende 

 Stovdragere. Dog gjnr /''. obliqua, som ogsau i andre [lenseender er mere afvigende, iier- 

 fra en Undtagelse. Ilos den have nemlig Hanblomsterne el flaill-skaaldanncl uregelmæssig 

 rundbiigtet IJIomslerdække og 30 — 40 StHvdragere. 



Hunblomsterne have hos alle Bogene et trekantet Underbæger, men i Formen af 

 Ulomsterdækkets Illade og navnlig af Ciriflerne ere Nord- og Syd-Bøgene meget væsentlig 

 forskjellige. Ilos ^ord-Bngene ere lilomslerdækkcts G Blade liniedannede og de 3 Grifler 

 erc lange, liniedannede, spidse, udvendig haaredc og paa den glatte indadvendte Flade be- 

 klædte med Arret (Tab. VI, fig. I). Hos Syd-Bøgene derimod ere Blomsterdækkets Blade 

 trekantede, og de tre af disse gaa meget gradvis over i Underbægerets vingeformede Kanter, 

 saa at de vise sig som disses frie Spidser. Desuden ere disse tre i Keglen længere, og 

 hos F. Menziesii (Tab. VI, lig. 2) have de i Spidsen samme hovedformede Udvidning som 

 Skaalskæilene. Griflerne ere korte, næsten valseformede, i Knden butte eller hovedformig 

 udvidede, undertiden indbyrdes sammenvoxne, saa at kun Spidsen er fri. Af Frugterne og 

 Frøene, som synes at være meget sjeldne i Herbarierne (jvnf. DC. IVod. 16, p. 117), har 

 "jeg desværre ikke havt lilslrækkeligt Materiale til at kunne afgjnre, hvorvidt der heri viser 

 sig væsentlige Forskjeliigheder mellem Nord- og Syd-Bøgene. Medens Kimbladene hos 

 F. sijlratica ere foldede, synes de hos F. antarctica, efter et Tværsnit af Frøet i Hookers 

 Flora anlarclica Tab. CXXIII fig. 3 at dømme, at være sammenlagte. 



Ifolge den ovenfor anstillede Sammenligning ere Nord- og Syd-Bøgene saa for- 

 skjellige baade i alle væsenliigere Forhold og i deres Habitus, at der ikke kan være nogen 

 Tvivl om, at det vilde stride mod den Opfattelse af Slægterne og deres Begrændsning, som 

 ellers i Almindelighed gjøres gjældende, om alle Arter forenedes i én Slægt. Jeg vil derfor 

 foreslaa at gjenoptage den af Bl urne mere antydede, end egentlig begrundede Slægt No- 

 thof agus (Mus. Lugd. bat. I, p. 307) og herunder henføre alle fra den sydlige Halvkugle 

 kjendte Bøge. 



De adskillende Karakterer mellem de to Slægter af Bogegruppen ere følgende: 



