362 32 



Denne Seclion danner gjennem Q. Orizabat, mucronata og aplendens Overgang til 

 den foregaaende, gjennem Q. m'tens til den førgende og gjennem Q. crassipes, rugulosa og 

 confertifolia til den næstfolgende Scction. De lierlienlierende Arter hive deres væsentligste 

 Særkjende i den store Afvexling, som iUadene frembyde, da der hos samme Art forekommei 

 baade tandede og helrandede Former. Arternes rette IJegrændsning er derfor her forbunden 

 med den stwrsle Vanskelighed. 



§ 1. Folia subtus tomentosa vel pubescentia. 



*) Mucronato- dental a. 

 Q. splendens Nee. DC. 109. 



— Castanea Nee. DC. I'i2. Liebm. et Orst. t. 8. — Q. mucronata Willd. — Q. trislis 

 Liebm. 



• Var. tridens DC. Q. tridens Himib. et IJonpl. PL rrguin. 1. 96. 

 Var. inlegra. Q. mexicanu lliiinb. et Honpl. PL æquin. t. 82. Liebm. et Ørst. 

 t. K. 



— lanlgera Mart el Gal. DC. 14. Liebm. et Orst. t. K. 



— polchella Humb. et IJonpl. I. c. t. 88. 



**) Folia integra. 



— crassipes Humb. et Bonpl. 1. c. t. 83. DC. Ii4. 



— rugulosa Mart. el Gal. DC. 146. 



— confertifolia Humb. et Bonpl. I. c. t. 94. 



§ 2. Folia glabra, subtus ad axillas confanivi tomentosa rel {in Q floccoso) to 

 mento tnox cadente vestita. 



«l. Orizabæ Liebm. DC. 170, tab. huj. op. IV. 



— floccosa Liebm. DC. 160. Liebm. et Ørst. t. D. 



— chrjsophjila Humb. et Bonpl. PL æ<juin. t. 87. DC. 753. 



— siderovjia Humb. et Bonpl. I. c. t. 85. DC. 111. 



— lauriuH Humb. et Bonpl. I. c. t. 80. DC. 112. 



— depressa lluuib. el Bonpl. 1. c. t. 92. DC. 136. Micbm. et Orst. t. 15. 



— barbinerTis itenth. DC 50. Liebm. et Ørst. t. E et t. 18. 3. 



— lanccoiata Humb. et Bonpl. PL æquin. t. 81. DC. 135. 



— nitens Mari et Gal. DC. 134. Liebm. et Ørst. t. 9, 10, 11. Q. commutata Liebm. 



Denne Art, der har en stor Udbredning i Mexico og forekommer under mange 

 Former, er ikke let at adskille fra den foregaaende. Ifølge De Candolle, som har havl 

 det rigeste Materiale til Sammenligning, skal den kjendes ved, at Bladene, der hos lanceo- 

 lata kim blive et Aar gamle, hos denne sidde endnu det andet Aar paa Grenen. IMadene 

 ere desuden mere tilspidsede (ikke spidse), Secundærribberne utydeligere, Tertiærribberne 



