59 389 



Di; riiuiti'li:i'llcr, som iLikki' lliiiiålaj.is syilligc; Skraaiiin^-, ere rnlj^omln : 



1) l'ra O' (il i -5000' iropisk Skov. Shorea danner i [■'orbindelsc med IJar- 

 ringloniecn Carei/a, Ccdrela og Gordonia Wallichii llovcdbeslanddelen af Ilaiskoven. Om 

 Vinteren staaer Skoven tildels bladlus, navnlig paa de Steder, hvor Slerculia, som pranger 

 med sine høirode Frugter, er herskende. I Underskoven sces hfiic Bambuser, Pandanus, 

 Mtisa, mange Bregner, epiphyliske Orchideer, Scitamincer, Kubiacccr og Acanlliaceer. Paa en 

 lloido af omtrent -iOOO' begynde de I'lanteformi'r al vise sig, navnlig Kge, som ere her- 

 skende i del følgende Bælte. De faa Bregnetræer voxe imellem 4000' og 7000'. Over- 

 gangen fra del ene Bælte til det andel skeer her meget gradvis. Tropiske Planteformcr, 

 som Ftciis, Piper, Pothos, Palmer og Musa slige paa nogle Steder op til OOUU'. 



2) Kastanie-Egenes Bælle fra .5000' til 8000'. Den aarlige Middclvarme er 

 12° C. og Regnmængden 110". Her er el meget fugtigt Klima, thi foruden i den egentlige 

 Begnlid (Mai til Oclober) falder der nogen Uegn i alle Maaneder med UnJlagebe af No- 

 vember og December. Omtrent paa en Iloide af 7000' udgjøre Kastanie-Egene og andre 

 Cupuliferer '/•.• af lloiskoveDS Træer, Laurineerne '/4 og Magnolierne onitrenl Vi, og her- 

 imellem sees enkelte Excmplarer af Acer, Prunus, Pynts, Betula og Alnus. Underskoven 

 dannes af Buske, fornemmelig henhorende til Corneæ, Caprifoliaceæ og Araliaceæ; men 

 især fortjener al udhæves Rhododendrerne, der om Foraarel væsentlig bidrage til al give 

 disse Skove en eiendommelig Ynde. Rhododendron arboreum, hvoraf der ved Dyrkning er 

 opstaact de mange fra vore Drivhuse velbekjendte Varieteter, og R. argenteum, udmærket 

 ved sine store rosenrode Knopskæl, hæve sig begge til en Hoide af 30'. Mærkeligst er 

 R. Dalhousiæ, som ved sin Voxeinaade frembyder en særegen Interesse. Den voxer nemlig 

 i de inorkesle og fugtigste Skove, hvor de Frø, som falde til Jorden, raadne uden at spire. 

 De Fro derimod, som falde paa Grene af andre Træer, linder her Lys nuk til dires Ud- 

 vikling. Den forekommer derfor kun som Halvparasil*). 



Medens Cupulifererne i det FJele have deres Hjem i dette Bælte, er der enkelte 

 Arter, som enten gaa lavere ned, som Pasania spicata, der mest tilhører den tropisk« 

 Zone, eller høiere op, som Quercus semecarpifolia , af hvilken Hooker fandt en Varietet i 

 en Høide af 8000—10,000'. 



3) Naalelræernes Bælte fra 8000' til 12,000'. Den aarlige Middelvarme 

 omlrcul som den i Skotland; Regnmængden meget mindre end i del foregaaende Bælle. 

 Naaletræerne danne udelukkende eller overveiende Skoven, og her imellem sees Birk, Ahorn 

 og Pil. Tsuga Brunoniana, der opnaaer en Hoide af 120' og har vidtudbredte Grene 



*i I CiMitral-Aiiierika liar jii; seel lixenipUT paa liytieiiJe ahigeiule FoiholJ i Voxcmaadc, licmkaldle 

 af lilsvareiule jdrc UetiiiscJser, bluodl Ruliiacccrnc oj; Gesneraceerne {liavnia, Xerococcus, Colum- 

 new sp- pi). 



