60 



ligesom (lederen, er især Ireinlierskeude f.'jeniiein lieie llæilel. I Skove, dannede al delle 

 Naaielrjc paa 8000', saa U o ok er Alter. Larix Orifjilhii, der kun bliver 30— iO' lini, 

 men har slorc Kogler, erstattes i Vcst-Himålaja af Deodarcn (Gedrus Deodara). Ogsaa 

 Ædelgran (Abies Pindrow og Webbiana), Uodgran [Picea Smithiana) og Fyr [Pinus Gerar- 

 diana og excelsa) have her deres Hepræsentanter. llliododendrerne spille i L'nderskoven 

 en ligesaa vigtig lloUe som i det lavere Bælte. De danne ofte uigjennemtrængelige Krat, 

 og B. Falkoneri med store, underneden brunplettede Blade, opnaaer en Høide af 25—30'. 



\) Pjeldvæxternes Bælte fra 12,000' tilSnelinien (13—16,000'). Som- 

 meren varer kun tre iMaaneder, fra 21de Juni til 21de September, og Klimaet viser ved sin Ter- 

 hed en Tilnærmelse li! del, som hersker i Tibet, fler findes en vild og storartet BJerguatur, 

 hvor Gletscherne, der her, ligesom andre Steder, tidligere have gaaet langt lavere ned, hæve 

 deres lodrette Vægge til en Høide af 3—4000'. Det er Arter af de samme Slægter, der 

 overalt i den nordlige Halvkugle herske nær Snegrændsen, som ogsaa her danne et lavt 

 Plantedække og udfolde deres prægliglfarvede Blomster: Anemoner, Primulaer, Banunkler, 

 Gentianer, Polenliller og Bhododendrer, der her ere svundne ind til faa Tommer lioic 

 Uværge. Om Natten rulle de Bladene sammen, idel Vædskerue paa Grund af den stærke 

 L'dstraaling fryse 1 Overfladens Celler, men om Dagen udfolde de dem igjen. Rhododendron 

 setosum og R. antiwpogon udbrede en saa stærk aromatisk og bedinende Lugt, al de for- 

 aarsage Hovedpine. 



Saaledes forholde Plantebælterne sig i den største Del af Himalaja og navnlig i 

 Sikkim. I Kliasia derimod gjør der sig en Afvigelse herfra gjældende, som ganske svarer til 

 den, som Sumatra viser i Torhold li! Java. I Khasia ligge nemlig ifølge Hooker Plante- 

 bælterne 4000' lavere end i Sikkim, ol; del uafilet førstnævnte ligger to Grader nærmere 

 Ækvator. Ogsaa her synes denne lavere Forekomst af I'lanterne at gruude sig paa Klimaets 

 store Fugtighed. Den aarlige Kegnmængde er nemlig her slørre end noget andet Sled paa 

 Jorden og udgjør 600 Tommer eller 50 Fod, ja i enkelte Aar endnu mere. Der falderunder- 

 liden i ét Døgn en slørre Regnmængde end i Danmark et helt Aar, og Floderne stige under- 

 tiden i 1 2 Timer ligesaa mange Fod. Plantevæxten udmærker sig her ved sin overordentlige 

 Yppighed og Iligdom paa Arier. Orchideerne synes at være arlrigere her, end noget andet 

 Sled paa Jorden, og dernæst Balsaminerne; desuden mange Palmer og Bambus-Arter. 

 \{a&Ux\ie-V.szm (Cyclobalanopsis oxyodon) voxe her paa 4000 — oOOO' sammen med Figenarter 

 og Muskatnødlræer. — Af plantegeografiske Forhold, som ere eiendomnielige for Himalaja, er der 

 endnu to, som fortjene særlig al udhæves. Del ene er det, at Slæj^ten Rhododendron, som 

 ellers er indskrænket til det alpine Badte, her forekommer i 70— 80 Arter udbredt gjenuem alle 

 Bæller. Det andel, endnu langt vigtigere, bestaaer deri, at bur, i en Høide af 7000— 10,000', 

 næslen alle (or den nordlige Halvkugles tempererede Zone karakteristiske Slæglslyper ere 

 repræsenterede. Som Exempler herpaa skulle af Slægler af Iræaglige Planter, som ere 



