61 391 



fælles for Asien, Euio|»a og Nord-Amerika, udhajves iHlgfiidi;: Ahiea, Picea, Larix, Juni- 

 perus, Taxus, Belula, Almis, Corylus, Salix, Qtiercus, Frajinus, Pyrus, Cerasus, Prunus, 

 Cratagita, Acer, Iledera, Itex, Andromeda, lihododendron, Rosri, Rubus, Berberis, Comus, 

 Lonicera o. m. 11. Af Slægler, som ere fælles for lliinålaja og Nord-Amerika, men savnes 

 i Europa, kunne nævnes følgende: Juglana, Budlein, Magnolia, Sassafras, Hydraugea, 

 Aralia, Panax, Trillium. Af japanesiske Slægler IrælTes i Iliinalaja: Camellia, Deu'zia, 

 Aucuba, llydrangea, 8kimmia, Enkianthus; af malaiske: Magnolia^ Vaccinium, Rlwdoden- 

 drum og mange Orchidecr. Al denne l'orening af saa mange, i forskjellige Uclninger over 

 en stor Del af Jorden spredte, SUegtslyper paa el saa indskrænket llnm slaaer i Korbindclse 

 med, al llinuilaja er del lieieste og vel ogsaa del ældste af alle Ujerglande, tør vel neppe 

 betvivles. 



Af den nvrigc Itel af delle Gebt-t kjcndc vi kun temmelig nøie den østlige Udkanl. 

 I'aa Øen Hongkong, som ligger paa Gebetets Sydgrændse, bestaaer Hovedbestanddelen af 

 Skovene af ('yclobalanopsia salicina, C. Championis, Castanop»is concinna , Pasnnia Tlar- 

 landi, fissa , tluUassica og cornea, hvis Frø i Smag ligne Kastaniens og sælges paa 

 Torvene. Vor Kesten er del Rhodoleia japonica, Camellia ja ponica, Arter af Slægterne 

 Acer, Styrax, Eliocarpus og Iliptage, som voxe i disse Skove (Seemann: Tlic Bolanj of 

 Ihe voyage of II. M. S. Uerald, p. 357). Kina og Japan stemme i Klima og l'lanlevæxt 

 væsentlig overens. Vi skulle lier indskrænke os til al omtale Japan , der i det hele er 

 langt bedre kjendt end Kina*). 



*) De Tiliste Meddelelser om Japans Flora skyldes Bngelbert Kuiiiiilur, som fra 1U)S3 til I6u;i licsugte 

 de Heste Lande i Asicii. Svenskeren Tliunberg opholdt sig der 1770— TG og skrev en Flora Ja- 

 ponica (1791—18021. Del er dog forst ved Hollænderen v. Sicbolil, at vi have faact et mere om- 

 fattende Kjendskab til Japans Flora. Han opholdt sig der fra 1823 til 1830, navnlig for at udbrede 

 Vaccinationen, anlagde en botanisk Have i Dezlma og benyttede japanesiske Botanikere, Itoo Keiske, 

 Mizutani Sugerok o. II. til al samle Piauler i det Indre af Landet. Siebold udgav nNipon«, 

 Archiv zur Beschreibung von Japan (1832—33), og foretog endnu en anden Ueise lil Japan, ben af 

 ham i Forbindelse med Znccarinl begyndte, med mange pragtfulde Afbildninger udstyrede Flora 

 Japonica er efter Siebold s Uod bleven fuldendt af .Miquel (1870). De ved den nordamerikanske 

 Kxpedition under Perry af Wright o. 11. paa Japan indsamlede Planter cre af Asa Giay blevne 

 benyttede til en lluristisk Oversigt (Memoirs of llie American Academy of arts and sciences, Vol. VI, 

 N'evv series I8å!i. On thc Botany ofJapan and its Relations to Ihat of North America). I Hodgsoiis 

 Værk over Japan lindes en af Sir William Hooker forfattet Liste paa 1700 Arter Blomsterplanter 

 herfra. De nyesle og fuldslændigste botaniske Arbeider over Japan skyldes Mii|uel ug ere: 

 Prolusio Flora; Japonicæ i Annales Mus hot. Lugdunobatav. 1867 og sur les aflinitées (k la Florc 

 du Japon et sur le caraclere el loriginc de la Flore du Japon i Archives Néerlandaises dW sciences 

 cxactcs et naturelles, Tome second, 1867, p. 136 og p. 2S9. — Englænderen Fortune har siden 

 1843 foretaget flre Rciser til Kina og Japan og udgivet Reiscbeskrivelser, som indeholde mange Op- 

 lysninger, navnlig om disse Landes Kultur- og Prydplanter (Tvvo visite to the Tea countries of 

 China. — A Residence among the Chinccc. 1857. Vedo and Peking, a narrative of a journey to the 



