73 403 



og Kermos-Kgen, som i Forbindelse med Myrlen, Jordbærlræet, Olieliieet, 

 Fraxinua auslralis, Pistacia Lentiicus , P. allanttca. Juniperus Oxi/cedrus, J. plioenicea, 

 Phillyrea latifolia og Halix pedicella/a danne Skovene. Disse Truer afløses efterliaanden 

 i en Høide af 3000— .iOOO Kod af Quercus Ilex v. Ballola, livis Slamme ofte bliver 30 Fod 

 iioi, inden den deler sig i (Irene, af en egen Varietet af den spanske Kg {Q. Lusilanica v. 

 BcBtica = (,K Mirbecldi Du Rieit), Pinus Ilalepensis, Fraxinua diinorpha, Acer Monapesau- 

 lanum, A. Neapolitanum, Ulniua campeatria og Ilex AqrifoUum. Paa en Iloide af 1 — ;')000 

 Fod begynder Cederen [Cedrua Libani var. Atlanlica), og den bliver imellem 5000 — 7(100 

 del licrskende Skovtræ, saaledes navnlig i Provindsen Conslanline. I denne Flnide voxe 

 ogsaa Taxus baccala og Ilex Aqvifolium. 



Itællerne i Italien ere ovenfor omlalle. IJerlil skal endun foies lidt om IJællcrne 

 paa Sicilien. Skraaningerne af Ælna ere dyrkede til en Høide af 3300 Fod. Iler dyrkes 

 Sukkerroret og Bomuld til 1000 Fod, de forskjellige Citrus -Arter og Oliven til benved 

 2000 Fod, Figen, Daddelpalmen, Farve-Sumak (Rhua coriaria], Arimdo Donax o. I. 

 I Haverne sees mange af Tropezonens Planter: Bananer, Agave, Opunda, Erythrina 

 Corallodendron , Datura arborea o. m. fl. Derpaa følger et Skovbælle mellem 3300 Fod 

 og 6200 Fod, hvor Eg og Bøg ere herskende. Quercus pubeacena udgjør her ligesom 

 i den sydlige IJel af Apenninerne den væsentligsle Bestanddel af Skoven. Quercus 

 Cerria er almindelig i Val del Leone til i600 Fod. Q. Ilex gaaer i Val del Bue til 

 3800 Fod. Her voxe de ved deres Tykkelse berømte Kastanier, Caslagno di centi 

 cavalli, Caslagno di Sta Agata og Caslagno della nave, med Stammer henholdsvis 180, 70 

 og Gi Fod i Omkreds nær .lorden. Bøgen forekommer mellem 3000 og COOO Fod, Birken 

 mellem '1700 og GlOO Fod og Pintis Laricio i 120—130 Fod høie Exemplarer paa Østsiden 

 af Ælna mellem iOOO og 6200 Fod. — Det subalpine B;elle ligger paa Ælna mellem 6200 

 og 8950 Fod og udmærker sig ved sin Fattigdora paa Arter (kun c. 50 Arter ere kjcndle 

 herfra), der rimeligvis grunder sig dels paa det torre Klima — Toppen sees kun sjelden 

 indhyllet i Skyer — dels paa Bundens vulkanske Beskaflenhed og de hyppige Udbrud af 

 Lava og vulkansk Aske. De fleste af delte Bæltes Planter .synes at være vandrede herop fra 

 Siiilicns lavere Hegioner; saaledes Juniperus hemisphærica og Berberis vulgaria. Aatia- 

 galus Siculua, der vo.xer i store 2— 2*/2 Fod høie Tuer, er den herskende Plante og erstatter 

 Alperoserne. Geniata Aetnensis er eiendommelig for Ælna. Med Senecio chryaanthemifolius 

 forsvinder paa 8S.j0 Fod al l'lanlevæxt med Undtagelse af Lavarter, der ogsaa forekomme 

 sparsomt. 



1 Tyrkiet danner Balkankjædcn Nordgrændscn for Middelhavslandenes Flora. Al- 

 baniens Vestside stemmer i Planlevæxl overens med Dalmalien og bærer om Sommeren det 

 samme tørre Præg. Phlomis Jruticosa er paa store Strækninger dominerende, og istedelfor 

 lien træder paa fugtigere Localileter Myrlus communis. I Nonlalbanien hæver Berlisrus sig 



Vilrmk SfIi'V Sir, 5 Brkkr, iiilurvi.lrnik. nii nialhrm AM. !l B VI. :,\ 



