406 • 76 



en Hoiile uf 2500 (il SåODrod af lige, som næsten alle liHre til den ()ni|ipc af L'ndeislæglen 

 Cerris, hvis Blade erc braaddel-Undcde, nemlig Q. Brunlii, oophora^ reaca, regia og Peraica. 



\ dou sydvestlige Del af Persien, Nordvest for Scliiras, fandt Kotseliy paa den 

 11(100 Fod lioie Kuh-Daena Q. Persica herskende melleni, 4000 og 6000 Fod. Over Ege- 

 bæltet fandtes en Busk-Uogion bestaaende af Lonicera Persica, Tragaianlh-liuske og L'ni- 

 belliferer {Dorema, Ferula) (Wiegmanns Archiv l8iC, p. 436). 



Palæstina danner Sydgrændscn for dette Gebet mod den arabiske Ørken. Sydpaiæ- 

 stina hæver sig lerrasseformig i Veiret til en Høide af 3000 Fod. Del er el fuldstændigt 

 Bjergland, skovklædt paa sin vesllige Heldning og forsynet med en i September indtrædende 

 Regntid, saa al del slaaer i skarp Modsætning til den tilstødende Tange ved Suez, som 

 er flad og har en orkenaglig Karakter. Skovene bestaa her af Pisiacia Palæstina, Celtis 

 orientalis, Quercus Calliprinos rar. Palæstina, Eleagnus angustifolia, Morits nigra og alba, 

 OleaEuropæa, Zizyphus Spina Christi og i Floddalene af Populus Euphratica, Salix Baby- 

 lonica og Fraxinus Syrica. Paa Toppen (c. 3000 Fod) af Bjergene, som omgive Byen 

 Hebron, der ligger i en Bøide af 2650 Fod — ifølge Kotschy en af de yndigste Kgne i 

 Orienten — findes Fyrreskove (Pinus Brutia). I Nærheden af Byen Hebron er der et Ex- 

 emplur af den nysnævnte Egeart, der er bleven berømt ved sin Størrelse og betegnes som 

 Abrahams- eller Mamre-Egen. Stammen har 22 Fod i Omfang og bærer en kolossal Krone, 

 som lil den ene Side breder sig 83 Fod og til den anden iO Fod fra Stammen. I den 

 nordlige Del af Palæstina, paa Bjerget Tabor, voxer en anden for Palæstina eiundomniolig 

 Egeart (Q. Ithaburensis)*). 



De lappetbladede Eges og Bøgens Gebet. 

 (Quercus, Lepidobalanus, Eidepidobalanus, § lobatæ). 



Dette Gebél indbefatter den største Del af Europa Nord for Pyrenæerne, Alperne 

 og Balkan og indtager i Sydeuropa og Lilleasien et Bælte paa Bjergene, som gradvis hæver 

 sig lil slørre Høider og sydligst ligger mellem 4000 og 6000 Fod. Som bekjendt falder 

 den Nord for de høie Bjergkjæder liggende Del af Europa i tre store naturlige Hovedpartier: 

 del nordeuropæiske Høiland (den skandinaviske Halvo og F'inland), hvortil slutte sig 

 Skotland og den vestlige Del af England samt Irland og Bretagne, de mellemeuropæiske 

 Bjerge og el mellem disse to Partier liggende Lavlandshæl te. Det er delte Lavlands- 

 bælte, som her især kommer i Betragtning; thi del or her, al delte Gebéls Arter af Ege- 

 familien have deres egentlige Hjem. 



*) Kotseliy: Umrissc von Sudpalastiiia ini Klcidc der t^ruhlingsflora iVeihiindl. der K. K. zool.-hola 

 Gcsellscliaft in Wien. Jahrg. 1861). 



