410 80 



endog lil over 5000 Fod). Hvad Høgens Udbredning i østlig Relning paa de tilsvarende 

 Brede;;r.id(r nngaaor, da danner den i rorbindi-lsc med Avnbog, Ædelgran og Birk Skove 

 indtil v.n lloidc af 2500 Fod paa Bjergene omkring Wiener-Bækkenet (Regensb. F'lora 1852. 

 456). Paa Piiis-Vértes Bjergene i Ungarn er Bøgen udbredt fra 600 Fod (paa Nordsiden 

 ug fra 900 Fod (paa Sydsiden) indtil Toppen (2000 Fod), og den er her imod Sædvane 

 almindeligere paa Tracliyt- end paa Kalkbjergene. I Bosnien danner Bøgen Skove i For- 

 bindelse med Finns Laricio og P. sylveslria mellem 3000 og 4000 Fod. I Galizien iiar 

 Bøgen en meget almindelig Udbredning, dels i rene Bevoxninger, dels blandet med Ædel- 

 gran og Rødgran, navnlig paa den nordlige Skraaning af Karpalherne danner Bogen ud- 

 strakte Skove og stiger paa Tatra op til 3800 Fod. Paa de til Vallakiet grændsende Dele 

 af Karpatherne gaaer Bugen op lil 4150 Fod. I Skovene paa Sydsiden af Krim spiller 

 Bøgen en underordnet Bolle. Paa Kaukasus derimod hører Bøgen til de herskende Træer 

 i Skovene mellem 1800-4200 Fod og paa Elbrus mellem 2400— 6000 Fod. Bogen danner 

 i den nordlige Del af Schweiz, der beslaaer af Molasse, Kalk og Skifer, Hovedbestand- 

 delen af Løvskovene, men forsvinder næsten ganske paa de af krystallinske Bjergarter dan- 

 nede Centralalper, mangler i Oberbiinden, paa St. Gothard og i Obernwjilis , medens den 

 igjen optræder i større Bevoxninger i Unterwallls. Paa Alpernes sydlige AfTald findes den 

 navnlig i Kanton Tessin. I den nordlige Del af Schweiz gaaer den sædvanlig op til 4250 

 Fod, men dens øvre Grændse er meget afliængig af Bjergskraaningernes Retning mod Solen; 

 paa sydlige Skraaninger gaaer den lil 4550 Fod, paa vestlige og østlige til 4270 Fod og 

 paa nordlige til 3900 Fod, saa at der er en Forskjel af 650 Fod mellem do sydlige og 

 nordlige Heldninger. I Kanton Tessin erstattes den i det lavere Bælle af Kastanien og 

 voxer her kun mellem 3850 og 4G60 Fod (Heer: Beitriige zur Pflanzengeographie i Mil- 

 Iheil. aus dem gebiete Iheor. Erdkunde, I, 3). — Hvad Bøgens Udbredning Syd for Alperne 

 angaaer*), da hører den til Italiens almindeligste Bjergtræer, men mangler altid i Lavlandet. 

 Paa Alpernes Sydside forekommer Bøgen mellem 2000 og 5000 Fod (hist og her til 5500 

 Fod). Paa Apenninerne hæver Bøgens Bælte sig gradvis mod Syd fra 2500—5500 Fod lil 

 3000—6000 Fod og i de sydligste Dele lil 3500 — 6500 Fod. Medens Bøgen paa Alperne 

 ofte voxer i Selskab med Naaictræer, danner den paa Apenninerne sædvanlig rene Bevox- 

 ninger eller er i den ncilrc Del af Bæltol blandet med Kastanien. Omtrent fra 4000 Fod 

 bliver ISøgen lav og nedlli^gcndf. Paa Corsica ligger der Ifølge Link (Bol. Zeit. 6. 669) 

 oven over Fyrrebæltet (Pinus Laricio) et Bælte af Bøg, bestaaende af Træer, der have lige 

 saa ansell« Væxl som Bøgen paa Nordlydsklands Sletler. I Spanien Ibrekommer Bøgen i 

 den nordlige Del mellem l.iOu og 4500 Fod, men kun liisl og her i den centrale hel 



•Siliuuw: Ur ijco.L'iallskc ui; lii 

 (Vid. .Sflsk Skrifl. 5 li. I l!il 1 



