81- 411 



(Willkomm). Syd for Balkankjædcn har Røgen en temmelig slor Udbredning mellem 1200 

 og 2500 Fod; i Grækenland forekommer den kun paa Olympen og l'indns. 



Seer man lien til de ydre Betingelser, som bestemme Bogens Udbredning i hori- 

 zontal og vertical Retning, da viser det sig, al den er et overmaade fordringsfuldt Træ. 

 De Krav, den stiller til Jordbunden, Varmen, Lyset, Fugtigheden o. s. v., ere temmelig nøie 

 kjendte og skulle her angives. At Røgen har Forkjærlighed for Kalkbund maa ansees for 

 utvivlsomt. Del bestyrkes ved Frfaringer ikke blot fra Danmark*), men ogsaa fra andre 

 Lande. Ilos os opnaaer Rugen sin største Fuldkommenhed paa sandblandel og kalkholdig 

 Ler, og »del er en Kjendsf;jerning, at hvor Kalken eller rettere Kridtlagene komme op til 

 Overfladen og ere skovdækkede , der fremtræder en Røgeskov, som udmærker sig ved sin 

 frodige Væxl, sine Stammers Skjanhed og sin Renhed for andre Træarter« (Vaupcll|. 

 Den er imidlertid langt fra at være bunden til Kalk, som saa mange have ment. Naar 

 Rogen saaledes i di't hele er sjelden paa de bøhmisk-mahriske Rjerge, og naar Røge- 

 bæilet er meget svagt udviklet i Ccntralalperne, der bestaa af Granit, men derimod indlager 

 betydelige Strækninger paa de af Kalk dannede ydre Alpekjædur, har man troet at finde 

 Grunden herlil i de geognosliske Forhold; men ligesom her i Landet Røgeskov forekommer 

 paa Rullestenssaod (Rudeskov, Gribskov, Silkeborgskov), saaledes er del bekjendt, al den 

 paa Schwarzwald har en slor Udbredning paa Granit og Sandsten, og al den i Schweiz 

 voxer paa Urbjerg i Oberhaslitdalen, men derimod savnes paa Kalkbund i Kanderdalen 

 (Rot. Zeil. 1843. i30), og det er ovenfor bemærket, al et lignende Forhold gjør sig gjæl- 

 dende paa Pilis-Vérles Rjergene i Ungarn. Væsentlig Indflydelse synes Rundens meka- 

 niske Forhold al udøve paa Røgen. Den fine bindende Ler, som afgiver de gunstigste 

 Relingelser for Eg, Ask, El og Avnbøg og for Agerbruget, kan Røgen ikke taale og vistnok 

 væsentlig fordi Vandet her samler sig paa Overfladen; thi Røgen skyer al fugtig Rund. 

 Dette fremgaaer, saaledes som Vaupell har vist, paa flere Steder her i Landet af Røgens 

 Forhold til Egen. Medens nemlig Regen overall, hvor der er mere ler Rund, har fortrængt 

 Egen, har denne paa den fugtige Jordbund i Sydsjælland og paa Laaland kunnet hævde sin 

 Overlegenhed (Vaupell I. c. p. 225). Hvad Røgens Varmebehov angaaer, har DeCandolle**) 

 vist, al den maa have en Varmesum, som ikke er mindre end 2550° R. og ikke slørre 

 end 4500° R., og fremdeles maa Middeltemperaturen af Januar være over -=- 4°. Medens 

 saaledes Rogens Nordgrændse i Norge beslemmes ved en Varmesum, som er mindre end 

 2550°, bliver dens Sydgrændse i Sydfrankrigs Lavland betinget af en Varmesum, som over- 

 stiger 4500°; men mod Øst er det Fastlandsklimaets Januarkulde, som holder Røgen borte 

 fra Rusland, og dens Oslgrændse falder sammen med Varmelinien -=- 3° for Januar. 



*) Vaupell: De danske Skove. 

 **) Géugrapliie botanique raisonnéc. 



riiicnak. Srifk. Skr, i Rzkke, nilarvidcnak. oi nilhcm. A(d 9 Bd. VI. 



