414 84 



Arter {Q. sesst'liflora, pubescens, Fametto] en meget vigtig Rolle som sliovdannende Træ 

 fornemmelig paa de afsondrede Bjergsyslemer, som ligge Vest for Apenninerne, især hvor 

 de danne pialeanagtige Strækninger (Schouw). Paa Alpernes sydlige Affald forekommer 

 Sommer-Egen i Kastaniens og i den nedre Del af Høgens Bælte, til 3000—3600 Fod. I 

 Apenninerne stiger den sjelden til større Høide; kun i de sydligste Egne til 3500—3600 

 Fod og paa Ætna til 6000 Fod. I Osterrig, navnlig i hele Ungarns Lavland, hører Egen 

 til de herskende Træer, danner mange Steder rene Bevoxninger og opnaaer navnlig paa del 

 tertiære Bakkeland en anselig Størrelse; den gaaer sjelden op over 2000 Fod (Pokorny). 

 Uer voxe almindelig i Forbindelse med Sommer- Egen Q. seasiltflora, pubescens og Q. con- 

 ferta (især almindelig i Serbien), hvis Frugter næsten ere lige saa velsmagende som Ka- 

 staniens (Neilre ich). Desuden angives herfra Q._^/i/jen<^u/a (Bot. Zeit. 1869, p. 530), strtgosa 

 Wierzb., fructipendula UK., menesiensis Kit., spicaia Kit., verlesiensis Kit., cuneata Kit., 

 Former, der neppe kunne hævde deres Artberettigelse. I Galizien ere baade Sommer- og 

 Vinter-Egen udbredte over hele Landet, paa Sletten og de lavere Bjergskraaninger, dels 

 indblandede, dels i smaa rene Bevoxninger (Herbich). I Bosnien ere Egeskove almindelige 

 mellem 1800 og 3000 Fod (Sendtner). 1 Banatet, Serbien og Vallakiel indlage Egene 

 store Strækninger langs med Donauen , men i Regelen kun som Buske. I Tyrkiel voxer 

 Sommer-Egen mellem 1200 og 4000 Fod (Grisebach). I Grækenland spille Egene af 

 denne Gruppe samme Rolle som i Italien; forekomme indblandede eller i smaa Grupper 

 over hele Landet indtil en Høide af 3000 Fod. Kun sjelden danne de større rene Bevox- 

 ninger, som i Arkadien, Elis, Akarnanien, i Dole af Phtiotis og paa Eubøa (Heldreich). 

 Ogsaa i Lilleasien have de lappelbladede Ege en stor Udbredning og stige hist og her op 

 lil 5000 — GOOOFod. Q. pedunculata optræder her i særegne Former (()• ^'•»leniaca Kotschy, 

 var. petiolaris) og her forekommer en megel nærslaaende Art (Q. Haas). Ogsaa Q. sessi- 

 liflora viser sig her i egne Skikkelser {Q. pseudotscharukensis Kotschy, Q. Dshorochensis 

 C. Koch) og ligeledes Q. pubescens (Q. brevifolia Kotschy), og her komme egne Arter til 

 (Q. vulcamca, Q. Cedrorum). Paa Kaukasus voxe Q. pedtmculata, pubescens og sessiliflora 

 indtil en Høide af 2400 Fod, og sidstnævnlc stiger tilligemed Q. macranthera i Provindsen 

 Taliisch op lil 600O Fod. 



Vin ler- Eg en (Q. sessiliflora] synes al have sil egentlige Hjem i Tydskland*). 

 1 Lavlandet forekommer den blandet med Sommer-Egen, men denne er dog her saa over- 

 veiende, al den udgjør '-'/lo af Egeskoven (Har li g); men jo høiere man stiger, desto mere 

 vil man finde, at Vinler-Egen træder i Sommer-Egens Sted, og i Nord- og IMellemtyilskland 

 gaaer den 4 — 500 Fod, i Sydtydskland 000— 1000 Fod lioierc op paa Bjergene end sidsl- 



*) Den har her ogsaa mange Navne: Dcutsclic Kiclio, Stcineiclie, Wiiilcrcidic, licrgeiclie. Spateiclic, 

 Weiseiclie, Trufeichc. 



