92 



IJornlioltn liorer i nalurliislorisk Henseende, baaJe efler sine geognostiske For- 

 hold og IManlevæxten, til Sverrig. Ved l\o paa Nordsiden af denne har Skoven en liel 

 nordisk Karakter. Her findes en smuk ren Bcvoxning af Birk; Bunden er dækket af el blødt 

 Mostæppe, og Underskoven beslaaer næsten udelukkende af h«ie ranke Ener. Andre Steder 

 dannes Skovene af Quercus pedunculala , og især af Q. sessiliflora , Carpinus , Populus 

 trtmula, Acer platanoides, Vlmus montana, Ftaxinus, Tilia parvifolia, men mest karakteri- 

 stisk for Bornholms Trævæxt er det, at Sorbus Scandica, der har sit egentlige 

 Hjem i Svgrrig, her er almindelig, medens den ellers ikke findes i Danmark, 

 og at Bøgen, der er det herskende Skovtræ paa de danske Øer, mangler her. 

 Bornholm er overhovedet 6'oriMs-Arternes Hjem; thi her voxer ogsaa &'. ^m, som ligeledes 

 mangler i den evrige Del iif Danmark, og S. torminalts, som kun er kjendt fra et Par Loka- 

 liteter udenfor Bornholm. 



Hvad Norges Plantevæxl angaaer, maa det forst udhæves, at der paa Grund af de 

 navnlig paa Vestsiden herskende klimatiske Eiendommeligheder ikke er noget andet Sted 

 paa Jorden, som paa tilsvarende Bredegrader frembyder saa gunstige Betingelser for I'lante- 

 væxten. Medens den milde Vinter fremkalder Forhold i det saakaldte Krisltorn-Bælte {Ilex- 

 Regionen), som minde om langt sydligere Landes stedsegrønne Plantcvæxt, bevirkes ved 

 Sommerens lange Dage en Intensitet af Varme og Lys, der i flere Henseender har en 

 høist eiendommelig Indflydelse paa Plantevæxten. De enaarige Planter afslutte saaledes i 

 overordentlig kort Tid deres hele Udvikling, hurtigere end under langt sydligere Bredegrader. 

 Bygget modnes paa 70° (ved Allen) i Løbet af 9 Uger, og man vil endog have iagttaget 

 at Frøene af forskjellige Kulturplanter (navnlig Ærter og Bønner) blive større, faa en mør- 

 kere Farve og at saavel disse som Frugterne faa større Aroma, hvorimod de kvælstof- og 

 sukkerholdige Stoffer udvikles i ringere Mængde. Disse Egenheder maa fornemmelig 

 skyldes Lysets større Intensitet*). I de snevre af store Fjeldvægge indesluttede Dale 

 hersker der om Sommeren en næsten tropisk Varme, saa at disse Dale ligne naturlige 

 Drivhuse. Dette i Forbindelse med den milde Vinter bevirker, al ikke alene de vildtvoxende 

 Træer endnu piia fil— ()2 opnaa mærkværdige Dimensioner, men at ogsaa Frugltrædyrk- 

 nlngen lier kan staa paa et liøit Trin. Asken kan her have en Høide af 100 Fod og 

 li Fod i Omfang i Brysthøide, Aspen 58 Fod og Stammen II Fod i Omfang, Birken 70 

 Fod og 17 Fod i Omfang noget over Roden. Af Egen er et Exemplar (»Hallands-Egen«) 

 bekjendt, som i en Alder af 120 Aar havde en Høide af 81 Fod og Slammen i Bryslhøide 

 II Fod i Omfang. Sogn er berømt for sine herlige Frugthaver. Ferskener, Aprikoser og 

 Vindruer modnes næsten aarlig paaLævæg; Kjærnefruglerne opnaa her en sjelden Fuldkom- 

 menhed, og den vilde Morel {Cerasus aviuin] dækker store Strækninger. 



*) Schiiljelcr: Die Cullnipflaiuen Norwcgcns. 1802. 



