423 



rirandscn for Skovvæxl og Kornavl ligger forst paa 70 *). Skoven bestaacr i l-'in- 

 inarkcii al Tyr, IJirk {lielula gliUinoaa) og Graa-EI. Slammens aarlige Tilvæxl i Tykkelse 

 er iiniillcilid rin^'c , og man har lier maall en 550 Aar gammel Tyr, hvis Stamme kun var 

 i) Tuiiimcr i ivaTinaal. I Kirkeskovene forekommer paa mange Steder en yp|)ig <iræsvæxt 

 (især Calamag ros f is- \ricr). Skovgrændscn ligge her paa 1000 Vod ved Tana (TO'/-''), ved 

 IJammerfesl paa 7()0 Fod ; men andre Steder omtrent paa samme Urede naaer Skoven kun 

 til -1-600 Tod**). 1 den øverste Del af Skovbæltet, hvor der i Træernes Sted kun voxe 

 forvredne Huske, indtages Hunden af Vaccinier (V. Vitia Idcea, Mijrlillus), Empelrum og 

 Cornus Svecica. Ogsaa Pilene (S. lanala, glauca, ooata) ere almindelige her. — De eien- 

 dommelige Forhold i i'lanlevæxten, som gjore sig gjældcnde paa Norges vestlige AlTald med 

 den milde Vinter, men storm- og sludfulde Veir, bestaa for del første deri, at del alpine Bælles 

 Planter stige lige ned til Kysten, saa at Hovedmassen af de her forekommende Planter ere 

 de samme, som paa Oslsiden forst fremtræde ovenover Trægrændsen eller i 3 — 4000 Fods 

 Hoide. Til de herskende Planter her hore IJIaabær, Tyttebær, Boller, Krækling, liedelyngen, 

 mange dræs- og Stararter, og herimellem sees Arcloslnphi/los alpina, Alchemilla alpina og 

 Salix herlacea. Dernæst forekommer her adskillige Planter, som udelukkende tilhøre denne 

 Del af Landet, men mangle andre Steder. Blandt disse maa fornemmelig udhæves lo 

 Arter, som ved deres stedscgronne Blade især bidrage til at give Plantevæxten et for 

 saa nordlige Breder mærkeligt Præg, nemlig Kristtorr.en og Vedbenden. Dertil kommer 

 Lontcera Pericli/menum , Digitalis purpiirea, Biinium Jiexuosum, Primula acaulis, Erica 

 Tetralix og cinerea Og — maaske den mærkeligste af dem alle — Bymenophyllum 

 Wilsonii, i del Hele 50 Arter, som alle ere mere eller mindre udprægede Øklimalplanter 

 Og navnlig ere megel udbredte paa de britiske Øer. Endelig er det ikke mindre karakteri- 

 stisk for Krisltorn-Bællets Plantevæxt, al de fleste af de Planter, som voxe i Lavlandet paa 

 Østsiden, her næsten ganske mangle eller ere meget sjeldne. Del er saaledes især mær- 

 keligt, at det ellers i Norge saa herskende Skovtræ: Granen, mangler paa hele Vestkysten 

 søndenfor 62 ***). 



Da de største Bjerghøidcr paa den skandinaviske Halvø ligge tæt henimod Vest- 

 kysten — Sognetjorden trænger saaledes lige ind til Foden af Norges hoieste Fjeldmasse, 

 Jøtunfjeldene, saa at de 8000 Fod hole vilde Skagaslolslinder ligge nær Fjorden — begynde 

 allerede ved den indre Del af de dybe Fjorde de for Østsiden karakteristiske Forhold 



*) Kun Byg dyrkes paa denne Brede, Rug gaaer til GOVa" og Uavrc, der er den Kornsort, som dyrkes 

 mest i Norge — dobbelt saa meget som alle de andre tilsammen — gaaer til 69-. 

 **) llolaniska Notiser IStG, iNr. 3. — Martens: Voyage botanique lelong de c6les septentrionales de la 

 Norv(!ge dcpuis Drontlieim jusqu'au Cap Nord, IS-IG. 

 ***) Blylt: Skildringer af Naturen i det vestenfjeldske Norge (Tidsskr. for popul. I'remslill. af Natur- 

 videnskaben, 1871, p. 122). 



