95 425 



(»Fjavlnndsbirken«) gaacr til den sydli|,'8le Pel af Tronhjem Stift. B. glutinoaa (»Iloilands- 

 birken«) til 70° ligesom Alnua incana. Knen, der her undertiden opnaaer en Høide af 2b 

 Fod, Stammen G — 7 Fod i Omfang, og bliver (i— 800 Aur fraiimicl, gaaer til Magcro. — Sko- 

 venes Netto-Udbytte ansloges i 1805 til 4 Millioner l\dr. 



Danmark*! maa betragtes som et nordligt fremspringende Parti af den mellem- 

 eiiropæiske Slette, men som liavomslutte t tiar denne Del en selvstændig Karakler, lige- 

 som Danmark ogsaa paa Grund af denne sin lieliggenhed til alle Tider har bevaret nationalt 

 og politisk Selvstændighed. Danmark staaer i Modsætning til Nordtydskland ved sit Oklima, 

 og denne klimatiske Forskjel har sil L'dlryk i Trævæxten, dels derved al Bogen her 

 fuldstændigere end andetsteds har gjort sig til Herre over Jordbunden paa 

 de andre Træers Bekostning, dels ved den almindelige Cdbredning (i den 

 vestlige Del af Landet) af en saa uilpræget Øklimatplante som Kristtornen, 

 medens de skovdannende Naaletræer, Fyr og Gran, fuldstændig ere blevne 

 fortrængte i den historiske Tid som vildlvoxe nde. 



Danmark tæller 1.330 Blomsterplanter, og af disse er der ikke en eneste, uden at 

 den jo ogsaa voxer i andre Lande. Plantevæxten er i det Hele saa ensformig, at et Areal 

 paa faa Kvadratmile i den starre Del af Landet vil indeholde [lovedsummen af samtlige 

 Arter. Rostrup har saaledes vist |1. c, p. 461), at man ved at sammenligne hele Landet 

 med Laaiand-Falstcr, med Laaland og med et Areal paa denne af 176 Tønder Land vil 

 flnde, at medens Arealerne af disse forholde sig som 50,000:1444:1250:1, ville Arternes 

 Antal forholde sig som 2'''/4 : 2 : X'ls: I. Denne Ensformighed gjør sig dog kun gjældende 

 paa Størstedelen af Øerne, og i sin Helhed betragtet viser Danmark tilstrækkelige Forskjel- 

 ligheder til at det derefter kan inddeles i flere naturlige plantegeografiske Afdelinger. 

 Disse Vegetationsforskjelligheder bestemmes navnlig ved Jordbundsforholdene og ved de 

 Forskjelligheder i Klimaet, som ere afhængige af den mere østlige eller vestlige Belig- 

 genhed, medens den paa Bredegraden beroende Varmeforskjel spiller en mere underordnet 

 Bolle. 



Da Danmark med Indtagelse af de faa Punkter, hvor den underliggende Kridt- 

 dannelse træder op til Overfladen (Møen og Stevns Klint, Bolbjerg i det nordlige Jylland 

 o. fl. St.) bestaaer af Rullestensdannelsens løse Sand- og Lermasser, har det Vestsiden be- 



') Hornemann: Remærkninger ancaaendc Korskjelligtieden af Vegetationen i Danmark. — J. Lange: 

 Om nogle danske Planters Fordeling og formodede Grændser for deres l'dbredning (Vid. Mcdd. nat. 

 For., 1849). — Schjotz: Bidrag Ul Uornliolms Flora (s. S.. 18501. — M. Lange: Den sydfyenske 

 Ogaards Vegetation (s. S., 1857). — Sclijoti: Beretning om en bot. Reise i Slesvig (s. S., 1860). — 

 Koch: Om Falsters Vegetation (s. S., 18G2). — Rostrup: Lollands VegelaUonsforhold (s. S., 1861). 

 — Mortensen: Nordsj.Tllands Flora (Bol. Tidsskr., 1871). — Vaiipell: De danske Skove, 1863. 



